Pratite promene cene putem maila
- Da bi dobijali obaveštenja o promeni cene potrebno je da kliknete Prati oglas dugme koje se nalazi na dnu svakog oglasa i unesete Vašu mail adresu.
1-7 od 7 rezultata
Broj oglasa
Prikaz
1-7 od 7
1-7 od 7 rezultata
Prikaz
![](/static/icons/gogi-avatar.png)
Prati pretragu "13.6-38"
Vi se opustite, Gogi će Vas obavestiti kad pronađe nove oglase za tražene ključne reči.
Gogi će vas obavestiti kada pronađe nove oglase.
![](/static/icons/gogi-avatar.png)
Režim promene aktivan!
Upravo ste u režimu promene sačuvane pretrage za frazu .
Možete da promenite frazu ili filtere i sačuvate trenutno stanje
U ovoj obimnoj knjizi dati su na jasan način svi faktori koji utiču na karakterizaciju naftno-gasnog sloja. Knjiga je bogato ilustrovana primerima koji se mogu primeniti u praksi. U knjizi su date tablice i dijagrami koji se koriste kod rešavanja praktičnih problema. 1. UVOD 1 2. Karakterizacija rezervoara 2 3. Rezervoari ugljovodonika 2 3.1. Uslovi za postojanje rezervoara za naftu ili gas 2 3.2. Generasanje ugljovodonika i njihove migracije 4 3.3. Zamke ugljovodonika 6 3.4. Temperatura i pritisak u rezervoaru 8 4. Sastav ležišnih fluida 14 4.1. Ležišni fluidi 14 4.2. Izražavanje sastava u prirodnoj smesi uglјovodonika 14 4.3. Najzastuplјeniji jedinjenja u ležištima nafte, gasa i kondenzata. 14 4.4. Klasifikacija ležišnih fluida 14 4.4.1. Klasifikacija prema McCainu 15 4.4.2. Klasifikacija prema Sečenu 16 4.4.3. Klasifikacija prema Ahmedu 18 5. Fazno ponašanje 19 5.1. Faza 19 5.2. Sistem 20 5.3. Broj stepeni slobode višefaznog sistema 20 5.4. Fazni prelazi 20 5.5. Čiste supstance 21 5.5.1. Fazno ponašanje jednokomponentnog sistema fluida (čisti metan, etan) 21 5.5.2. Dijagram pritiska i temperature za višekomponentne sisteme 22 5.6. Karakteristike faznog ponašanja višekomponentnog sistema 24 6. Fundamentalno ponašanje gasnih i naftnih rezervoara 25 6.1. Klasifikacija rezervoara i rezervoarskih fluida 25 6.2. Naftni rezervoari 25 6.2.1. Obična sirova nafta 26 6.3. Rezervoari za gas 32 6.3.1. Rezervoari sa gasnim kondenzatom 33 6.3.2. Gasni kondenzat u blizini kritične tačke 35 6.3.3. Rezervoar vlažnog gasa 36 6.3.4. Rezervoar suvog gasa 37 6.4. Klasifikacija ugljovodoničnih tečnosti prema početnom sastavu 38 6.5. Nedefinisane naftne frakcije 39 7. Karakteristike rezervoarskih fluida 42 7.1. Karakteristike prirodnog gasa 42 7.2. Ponašanje idealnih gasova 43 7.2.1. Zakonitosti i jednačine koje određuju karakteristike idealnih gasova 43 7.3. Gasne smeše, Molarna masa, molarna zapremina, Avogadrov broj 54 7.3.1. Fizičke karakteristike gasne smeše 55 7.4. Osobine realnih gasova 67 7.4.1. Van der Waalsova jednačina stanja 67 7.4.2. Faktor kompresibilnosti 67 7.4.3. Zakon (načelo) korespondentnih stanja (ZKS) za čiste gasove 69 7.4.4. Kritični parametri naftnih gasova 70 7.4.5. Generalizovana korelacija za određivanje Z-faktora smese 71 7.4.6. Određivanje pseudokritičnih karakteristika kada nije poznat sastav gasa 85 7.4.7. Efekti ne ugljovodoničnih komponenti na faktor kompresibilnosti (Z) 87 8. Laboratorijske analize rezervoarskog fluida (Eksperimentalni postupci za pVT karakterizaciju fluida) 93 8.1. Karakteristike rezervoara koje se određuju iz PVT-dijagrama 93 8.2. Metode određivanja karakteristika 94 8.3. Sastav rezervoarskog fluida 94 8.3.1. Ispitivanje sastava ekspanzijom uzorka konstantnog sastava 96 8.4. Zapreminski faktor nafte (Bo) 109 8.4.1. Određivanje zapreminskog faktora 111 8.5. Faktor rastvorljivosti gasa u nafti (Rs) 115 8.5.1. Određivanje faktora rastvorljivosti 116 8.6. Dvofazni zapreminski faktor nafte (Bto) 125 8.7. Zapreminski faktor realnog gasa (Bg). 126 8.8. Faktor isparljivosti nafte iz gasa (Rv) 127 8.9. Dvofazni zapreminski faktor stvaranja gasa (Btg) 129 8.10. Pritisak zasićenja (pritisak u mehurićima), Pb 130 9. Ravnotežni odnosi faza kod uglјovodoničnih sistema 137 9.1. Ravnotežni odnosi 137 9.2. Flash kalkulacija 141 10. Kubne jednačine stanja realnih gasova 158 10.1. Van der Waalsova jednačina stanja 158 10.2. Parametri kubne jednačine stanja 159 10.3. Rešenja Van der Waalsove jednačine 160 10.4. Pravila mešanja 161 10.5. Druge poznate kubne jednačine stanja 162 10.5.1. Jednačina stanja Redlicha i Kwonga 162 10.5.2. Soave-Redlich-Kwongova jednačina 163 10.5.3. Jednačina stanja Penga i Robinsona 163 10.6. Korekcija zapremine tečne faze (volume shift ) 164 11. Ležišne vode 165 11.1. Hemijske karakteristike podzemnih voda ležišta nafte i gasa 166 12. Viskoznost ležišnih fluida 168 12.1. Definicija viskoznosti i podela fluida prema reološkim svojstvima 168 12.2. Klasifikacija fluida na njutnovske i nenjutnovske fluide 174 12.3. Uticaj pritiska, temperature i sastava na viskoznost ležišnih fluida 177 12.4. Isplake 177 13. Kolektorske (rezervoarske) karakteristike stena 186 13.1. Vrste kolektorskih (rezervoarskih) stena 186 13.2. Poroznost 187 13.2.1. Podela poroznosti prema genezi pora 187 13.2.2. Podela poroznosti prema veličini pora i praznina 188 13.2.3. Podela prema karakteru sistema pora 189 13.2.4. Vrste poroznosti 194 13.2.5. Merenje poroziteta 196 13.2.5.1. Helijumska porozimetrija 198 13.3. Mehaničke karakteristike stena 207 13.3.1. Kompresibilnost stena 211 13.3.2. Kompresibilnost formacije 215 13.3.3. Određivanje kompresibilnosti stena. 215 13.4. Permeabilitet 222 13.4.1. Vrste fluida prema kompresibilnosti 225 13.4.2. Geometrija proticanja 226 13.4.3. Režimi proticanja fluida 226 13.4.4. Linearni protok nestišlјivog fluida (tečnost) 227 13.4.5. Linearni protok slabo stišlјivog fluida (tečnost) 228 13.4.6. Linearni protok stišlјivog fluida (gas) 228 13.4.7. Varijacije propusnosti u linearnom sistemu proticanja fluida 229 13.4.8. Radialni protok nestišlјivog fluida 231 13.4.9. Radialni protok slabo stišlјivog fluida (tečnost) 232 13.4.10. Radialni protok stišlјivog fluida (gas) 233 13.4.11. Varijacije propusnosti u radijalnom sistemu proticanja fluida 234 13.4.12. Merenje propusnosti 236 13.5. Raspodela zasićenja fluidima u ležišnim stenama 250 13.5.1. Površinski napon 250 13.5.2. Eksperimentalne metode određivanja kapilarnog pritiska 252 13.6. Relativna propusnost i višefazni protok 262 13.6.1. Relativna propustlјivost 262 13.6.2. Proračun nemešlјivog istiskivanja fluida. 263
MEK Povez, jednom pročitana BEZ podvlačenja i sl... 480str A4 Beton, armirani beton i prethodno napregnuti beton 15 1.2 lstorijski razvoj 18 1.3 Primena 21 1.4 Standardi i propisi 23 2 Osnove proračuna betonskih konstrukcija 23 2.1 Teorijska postavka 25 2.1.1 Granicna stanja nosivosti - sigurnost 25 2.1.2 Granicna stanja upotrebljivosti - funkcionalnost 25 2.1.3 Eksploatacioni vek i trajnost 27 2.1.4 Koncept pouzdanosti - koeficijenti sigurnosti 28 2.2 Osnove proracuna prema SRPS EN 1990 i SRPS EN 1992-1-1 28 2.2.1 Proracunske situacije 29 2.2.2 Reprezentativne, karakteristicne i proracunske vrednosti osnovnih promenljivih 29 2.2.2.1 Dejstva i uticaji od dejstava 31 2.2.2.2 Svojstva materijala i nosivost 32 2.2.2.3 Geometrijski podaci 32 2.2.3 Dokaz granicnih stanja 32 2.2.3.1 Dokaz granicnih stanja nosivosti 36 2.2.3.2 Dokaz granicnih stanja upotrebljivosti 37 2.2.4 Proracunski eksploatacioni vek i trajnost 38 2.2.5 Pouzdanost 39 Primeri 43 3 Materijali 43 3.1 Beton 43 3.1.1 Cvrstoce betona * * * 5.3.3 Neutralna linija van poprecnog preseka - mali ekscentricitet 111 5.3.3.1 Moment savijanja i aksijalna sila pritiska 113 5.3.3.2 Moment savijanja i aksijalna sila zatezanja 114 5.4 Dijagrami interakcije 116 5.5 T - preseci 118 5.5.1 T - preseci, neutralna linija u rebru 122 5.5.2 T - preseci, neutralna linija u ploci 123 5.6 Proracun preseka cija je pritisnuta povrsina proizvoljnog oblika - savijanje sa i bez aksijalne sile 125 5. 7 Koso savijanje sa i bez aksijalne sile 125 5.8 Krivina AB elemenata i veza moment-krivina preseka 130 Primeri 147 6 Graniena stanja nosivosti - smicanje 147 6.1 Uvod -~~~ 149 6.2 Elementi koji nemaju armaturu za smicanje 153 6.3 Elementi koji imaju armaturu za smicanje 159 6.4 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 161 163 166 6.4.1 Elementi za koje se ne zahteva proracun armature za smicanje 6.4.2 Elementi za koje se zahteva proracun armature za smicanje 6.5 Smicanje na spoju rebra i flansi u T - presecima i odredbe SRPS EN 1992- 1-1 168 6.6 Modifikovana teorija polja pritisaka [Modified compression field theory - MCFT 168 6.6.1 Uslovi kompatibilnosti i geometrijski uslovi osrednjenih dilatacija 169 6.6.2 JednaCine ravnotefo 170 6.6.3 Veze izmedu napona i deformacija za isprskali beton i čelik armature 171 6.6.4 Oodatni uslovi ravnotefo 173 6.6.5 Opsti metod proracuna greda na smicanje i pojednostavljena modifikovana teorija polja pritiska [SMCFT] 174 6.7 Generalizacija pristupa polja napona [Generalised Stress Field Approach- GSFA] 178 6.8 Proracun greda pri smicanju prema MC 2010 180 Primeri 190 7 Granicna stanja nosivosti - probijanje 190 7.1 Uvod 193 7.2 Mehanizam lama usled probijanja 198 7.3 Uloga armature za smicanje u kontroli probijanja 201 7.4 Uticaj izdufonih optereeenih povrsina [oslonaca] na nosivost pri probijanju 203 7.5 Probijanje u uslovima nesimetrije geometrije i opterecenja 204 7.6 Ookaz granicne nosivosti pri probijanju prema SRPS EN 1992-1-1 204 7.6.1 Položaj i oblik kontrolnog preseka 207 7.6.2 Proracun napona smicanja od probijanja 7.6.3 Nosivost pri probijanju ploca bez armature za smicanje 214 7.6.4 Nosivost pri probijanju ploca sa armaturom za smicanje 217 7.6.5 Temelji 219 7.6.6 Detalji armiranja 220 7.7 Teorija sirine kriticne smicuce prsline [Critical shear crack width theory- CSCT) 225 7.8 Proracun nosivosti ploca pri probijanju prema MC 2010 225 7.8.1 Osnovni i efektivni kontrolni obim i staticka visina s obzirom na smicanje 227 7.8.2 Proracun nosivosti ploce pri probijanju 228 7.8.3 Proracun rotacije ploce u okolini oslonjene povrsine 230 7.8.4 Proracun nosivosti ploce pri probijanju izvan armirane zone 231 7.8.5 Armatura za obezbedenje od progresivnog loma 233 7.8.6 Detalji armiranja 234 Primeri 244 8 Granicna stanja nosivosti - torzija 244 8.1 Uvod 245 8.2 Torziono neisprskali elementi 247 8.3 Torziono isprskali elementi - slucaj ciste torzije 252 8.4 Kombinovano dejstvo smicanja i torzije 253 8.5 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 253 8.5.1 Cista torzija 255 8.5.2 Kombinovano dejstvo smicanja i torzije 257 Primer 262 9 Graniena stanja nosivosti - uticaji drugog reda 262 9.1 Efektivna duzina 263 9.2 Klasifikacija konstrukcija 263 9.3 Vitkost i granice vitkosti 264 9.4 Metode analize 265 9.5 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 265 9.5.1 Opste 266 9.5.2 Uprosceni kriterijumi za uticaje drugog reda 266 9.5.2.1 Kriterijumi za globalnu analizu 268 9.5.2.2 Kriterijum vitkosti za izdvojene elemente 269 9.5.2.3 Efektivna dužina izdvojenih elemenata 271 9.5.3 Uticaj tečenja 271 9.5.4 Metode analize 271 9.5.4.1 Opsta metoda 273 9.5.4.2 Uproscene metode 277 9.5.4.2.1 Metoda zasnovana na nominalnoj krutosti 280 9.5.4.2.2 Metoda zasnovana na nominalnoj krivini 369 11 Metoda pritisnutih stapova i zatega 369 11.1 Opste o metodi 370 11.2 Metodologija proracuna 371 11.3 Pritisnuti stapovi i odredbe SRPS EN-1992-1-1 372 11.4 Zatege i odredbe SRPS EN-1992-1-1 373 11.5 Cvorovi i odredbe SRPS EN-1992-1-1 375 11.6 Lokalno opterecene povrsine 37 6 11. 7 Kratki elementi 378 11.8 Oblasti diskontinuiteta u gredama usled delovanja koncentrisanog opterecenja u blizini oslonca 378 Primeri 387 12 Trajnost 387 12.1 Uslovi sredine 389 12.2 Deterioracioni mehanizmi betonskih konstrukcija 391 12.2.1 Korozija armature 391 12.2.2 Direktna degradacija betona usled ciklusa zamrzavanja i odmrzavanja 392 12.2.3 Direktna degradacija betona usled hemijske agresije 393 12.2.4 Direktna degradacija betona usled alkalno-agregatne reakcije 393 12.2.5 Direktna degradacija betona usled odlozenog formiranja etringita 394 12.3 Razvoj degradacije betona i proraeunski eksploatacioni vek 395 12.4 Pouzdanost 396 12.5 Procena stepena degradacije konstrukcije 396 12.6 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 400 13 Prianjanje izmedu betona i celika; sidrenje, nastavljanje i vodenje armature 400 13.1 Prianjanje u savijanim AB elementima 403 13.2 Cvrstoca pri prianjanju 405 13.3 Duzina sidrenja zategnutih sipki armature 405 13.4 Duzina sidrenja pritisnutih sipki armature 405 13.5 Nastavljanje podufoe armature 406 13.6 Vodenje podufoe armature 408 13.7 Sidrenje, nastavljanje i vodenje armature prema SRPS EN 1992-1-1 408 13. 7.1 Sidrenje podufoe armature 411 13. 7.2 Sidrenje uzengija i armature za smicanje 412 13.7.3 Sidrenje zavarenim sipkama 413 13.7.4 Nastavljanje armature 418 13. 7.5 Vodenje podufoe armature 420 14 Projektovanje prema ponašanju 420 14.1 Opšte
-
Kolekcionarstvo i umetnost chevron_right Knjige
Knjiga je nastala kao rezultat potrebe za odgovarajućim udžbenikom iz predmeta Strukture podataka i u njenom pisanju učinjen je napor da ona može da bude korisna za čitaoce sa različitim nivoom predznanja. Posle prvog poglavlja koje predstavlja uvod u oblast, knjiga je podeljena na četiri dela: linearne strukture podataka, nelinearne strukture podataka, pretraživanja i sortiranje. Naglasak se stavljen na strukture podataka koje se nalaze u operativnoj memoriji, a knjiga takođe sadrži i pitanja i zadatke za samostalno rešavanje. Sadržaj PREDGOVOR, I 1 UVOD, 1 1.1 O ALGORITMIMA, 1 1.1.1 Kunvencije pseudojezika, 2 1.1.2 Analiza algoritama, 4 1.1.3 Implementaciju algoritama, 7 1.2 O STRUKTURAMA PODATAKA, 8 1.2.1 Klasifikacija struktura podataka, 11 1.2.2 Memorijska reprezentacija, 12 1.2.3 Operacije sa strukturama podataka, 14 DEO I LINEARNE STRUKTURE PODATAKA, l7 2 NIZOVI, 19 2.1 VRSTE NIZOVA, 19 2.2 OPERACIJE SA NIZOVIMA, 20 2.3 PREDSTAVLJANJE NIZOVA U MEMORIJI, 21 2.3.1 Smeštanje vektora, 22 2.3.2 Smeštanje matrica, 24 2.3.3 Smeštanje višedimenzionalnih nizova, 26 2.4 OPTIMIZAClJE PRI SMEŠTANJU NIZOVA, 28 2.4.1 Trougaone matrice, 29 2.4.2 Retki nizovi, 31 3 ULANČANE LISTE, 35 3.1 OSNOVNI POJMOVI I OSOBINE, 35 3.2 OPERACIJE SA JEDNOSTRUKO ULANČANIM LISTAMA, 38 3.3 OPERACIJE SA KRUŽNIM ULANČANIM LISTAMA, 43 3.4 OPERACIJE SA DVOSTRUKO ULANČANIM LISTAMA, 46 3.5 POREĐENJE ULANČANE I SEKVENCIJALNE REPREZENTACIJE LINEARNIH LISTA, 49 3.6 PRlMENE ULANČANIH LISTA, 52 3.6.1 Predstavljanje retkih nizova, 52 3.6.2 Predstavljanje skupova, 54 3.6.3 Predstavljanje polinoma, 57 4 STEKOVI, 61 4.1 DEFINICIJA STEKA, 61 4.2. IMPLEMENTACIJA STEKA I OPERAClJE SA NJIM, 62 4.2.1 Sekvencijalna reprezentacija steka, 63 4.2.2 Sekvencijalna implementacija više stekova, 66 4.2.3 Ulančana reprezentacija steka, 69 4.3 PRIMENE STEKOVA, 71 4.3.1 Obrada aritmetičkih izraza, 71 4.3.2 Rad sa potprogramima, 81 5 REDOVI, 91 5.1 DEFINICIJA REDA, 91 5.2 IMPLEMENTACIJA REDA I OPERACIJE SA NJIM, 93 5.2.1 Sekvencijalna reprezentacija reda, 93 5.2.2 Ulančana reprezentacija reda, 101 5.3 PRIORITETNI RED, 103 531 Vektorska implementacija prioritetnog reda, 103 5.3.2 Ulančana implementacija prioritetnog reda, 105 5.4 PRIMENE I PERFORMANSE REDOVA, 106 DEO II NELINEARNE STRUKTURE PODATAKA, 109 6 STABLA, 111 6.1 DEFINIClJE STABLA I TERMINOLOGIJA, 111 6.2 PREDSTAVLJANJE STABLA, 115 6.2.1 Grafičko predstavljanje, 115 6.2.2 Memorijska reprezentacija, 115 6.3 BINARNA STABLA 118 6.3.1 Osobine i vrste binarnih stabala, 118 6.3.2 Memorijska reprezentacija binarnih stabala, 121 6.3.3 Minimizacija dužine puta u binarnom stablu, 122 6.3.4 Operacije sa binarnim stablima, 128 6.3.5 Povezana binarna stabla, 136 6.4 PREDSTAVLJANJE STABLA VIŠEG STEPENA BINARNIM STABLOM, 139 6.5 PRIMENE STABALA, 145 6.5.1 Predstavljanje arilmeličkih izraza, 145 6.5.2 Predstavljanje ulančanih lista, 147 6.5.3 Stabla odlučivanja, 149 6.5.4 Stabla igara, 151 7 GRAFOVI, 155 7.1 DEFINICIJE GRAFA I TERMINOLOG1JA, 155 7.2 PREDSTAVLJANJE GRAFOVA, 158 7.2.1 Matrična reprezentacija, 158 7.2.2 Ulančana reprezentacija, 159 7.3 Poređenje matrične i ulančane reprezentacije, 161 7.3. OBILAZAK GRAFA, 162 7.3.1 Obilazak grafa po širini, 163 7.3.2 Obilazak grafa po dubini, 165 7.3.3 Primene algoritama obilaska, 161 7.4 OBUHVATNA STABLA, 172 7.5 ODREĐIVANJE DOSTIŽNOSTI ČVOROVA U GRAFU, 179 7.5.1 Određivanje matrice puta, 179 7.5.2 Primena matrice puta - odredivanje rekurzivnosti potprograma, 82 7.6 ODREĐlVANJE NAJKRAĆIH RASTOJANJA U GRAFU, 182 7.6.1 Određivanje najkraćih putevu između svih parova čvorova, 184 7.6.2 Određivanje najkraićih puteva od jednog čvora do svih ostalih, 188 7.7 PROTOK U GRAFOVIMA, 192 7. 7.1 Maksimizacija protoka u grafu, 193 7.7.2 Uparivanje grafa, 198 7.8 ODREĐIVANJE TOPOLOŠKOG PORETKA I KRITIČNOG PUTA, 200 7.8.1 Topološko sortiranje, 201 7.8.2 Određivanje kritičnog puta, 203 DEO III PRETRAŽIVANJE, 209 8 OSNOVNI METODI PRETRAŽIVANJA, 211 8.1 SEKVENCIJALNO PRETRAŽIVANJE, 211 8.1.1 Optimizacije sekvencijalnog pretraživanja, 213 8.1.2 Sekvencijalno pretraživanje u uređenim tabelama, 214 8.2 BINARNO PRETRAŽIVANJE, 216 8.2.1 Binarno pretraživanje u povećanoj tabeli, 218 8.2.2 Binarno pretraživanje u tabeli nepoznate veličine, 219 8.2.3 Interpolaciono pretraživanje, 220 8.2.4 Fibonacci-jevo pretraživanje, 221 9 STABLA BINARNOG PRETRAŽIVANJA, 223 9.1 DEFINICIJA STABLA BlNARNOG PRETRAŽIVANJA, 223 9.2 OSNOVNE OPERACIJE, 225 9.2.1 Ispitivanje stabla, 225 9.1.2 Umetanje, 228 9.2.3 Brisanje, 230 9.1.4 Analiza efikasnosti osnovnih operacija, 232 9.3 BALANSIRANJE STABLA, 236 9.3.1 Visinski balansirana (AVL) slabla, 237 9 3.2 Ostale vrste balansiranih stabala, 245 9.4 OPTIMALNO STABLO BINARNOG PRETRAŽIVANJA, 248 9.5 PRIMENE STABLA BINARNOG PRETRAŽIVANJA, 252 9.5.1 Tabela simbola, 252 9.5.2 Predstavljanje prioritetnog reda, 255 10 STABLA OPŠTEG PRETRAŽIVANJA, 257 10.1 PRIMENA STABALA OPŠTEG PRETRAŽIVANJA, 257 10.2 STABLA M-ARNOG PRETRAŽIVANJA, 261 10.2.1 Operacije, 262 1012 Osobine i performanse stabla m-arnog pretraživanja, 264 10.2.3 Implementacija, 266 10.3 B-STABLA, 266 10.4 B*-STABLA , 274 10.5 B+-STABLA, 276 10.6 STABLA DIGITALNOG PRETRAŽIVANJA, 280 11 HEŠIRANJE, 289 11.1 DEFINIClJE, 289 11.2 HEŠ FUNKClJE, 291 11.2.1 Heš funkcije nezavisne od raspodele ključeva, 292 11.2.2 Heš funkcije zavisne od raspodele ključeva, 298 11.3 RAZREŠAVANJE KOLIZIJA, 301 11.3.1 Otvorena adresiranje, 301 11.3.2 Ulančavanje, 311 11.4 EVALUACIJA PERFORMANSI UNUTRAŠNJEG HEŠIRANJA, 315 11.4.1 Performanse otvorenog adresiranja, 315 11.4.2 Performanse ulančavanja, 317 11.4.3 Komparativno poređenje tehnika unutrašnjeg heširanja, 317 11.5 SPOLJAŠNJE HEŠIRANJE, 319 11.5.1 Standardne tehnike spoljašnjeg heširanja, 320 11.5.2 Fleksibilne tehnike spoljašnjeg heširanja, 323 DEO IV SORTIRANJE, 331 12 UNUTRAŠNJE SORTIRANJE, 333 12.1 SORTIRANJE POREĐENJEM, 335 12.1.1 Metodi umetanja, 335 12.1.2 Metodi selekcije, 339 12.1.3 Metodi zamene, 351 12.1.4 Opšta procena performansi metoda sortiranja poređenjem, 360 12.2 METODI SORTIRANJA LINEARNE SLOŽENOSTI, 363 12.2.1 Sortiranje brojanjem, 363 12.2.2 Adresno sortiranje, 365 12.2.3 Radix sortiranje, 366 12.3 POREĐENJE EFIKASNOSTI METODA UNUTRAŠNJEG SORTIRANJA, 368 12.4 PRIMENA PRINCIPA SORTIRANJA-STATISTIKA PORETKA, 369 12.4.1 Određivanje minimuma i maksimuma, 369 12.4.2 Određivanje k-tog najmanjeg elementa, 370 13 SPOLJAŠNJE SORTIRANJE, 373 13.1 DIREKTNO SPAJANJE, 376 13.2 PRIRODNO SPAJANJE, 382 13.3 VIŠESTRUKO SPAJANJE, 384 13.4 POLIFAZNO SPAJANJE, 392 13.5 KASKADNO SPAJANJE, 398 13.6 ORGANIZACIJA BAFERA KOD SPOLJAŠNJEG SORTlRANJA, 400 14 LITERATURA, 405 Naslov: Algoritmi i strukture podataka Izdavač: Akademska misao Strana: 406 (cb) Povez: meki Pismo: latinica Format: 18x25.5 cm Godina izdanja: 2008 ISBN: 978-86-7466-328-8
Algoritmi i strukture podataka Milo Tomašević Akademska misao, 2008. 406 strana, udžbenički format. Knjiga je oštećena i zaprljana u zadnjem delu što možete videti na slikama. Podvlačenje ili zapise nisam uočio. Knjiga je nastala kao rezultat potrebe za odgovarajućim udžbenikom iz predmeta Strukture podataka i u njenom pisanju učinjen je napor da ona može da bude korisna za čitaoce sa različitim nivoom predznanja. Posle prvog poglavlja koje predstavlja uvod u oblast, knjiga je podeljena na četiri dela: linearne strukture podataka, nelinearne strukture podataka, pretraživanja i sortiranje. Naglasak se stavljen na strukture podataka koje se nalaze u operativnoj memoriji, a knjiga takođe sadrži i pitanja i zadatke za samostalno rešavanje. Sadržaj PREDGOVOR, I 1 UVOD, 1 1.1 O ALGORITMIMA, 1 1.1.1 Kunvencije pseudojezika, 2 1.1.2 Analiza algoritama, 4 1.1.3 Implementaciju algoritama, 7 1.2 O STRUKTURAMA PODATAKA, 8 1.2.1 Klasifikacija struktura podataka, 11 1.2.2 Memorijska reprezentacija, 12 1.2.3 Operacije sa strukturama podataka, 14 DEO I LINEARNE STRUKTURE PODATAKA, l7 2 NIZOVI, 19 2.1 VRSTE NIZOVA, 19 2.2 OPERACIJE SA NIZOVIMA, 20 2.3 PREDSTAVLJANJE NIZOVA U MEMORIJI, 21 2.3.1 Smeštanje vektora, 22 2.3.2 Smeštanje matrica, 24 2.3.3 Smeštanje višedimenzionalnih nizova, 26 2.4 OPTIMIZAClJE PRI SMEŠTANJU NIZOVA, 28 2.4.1 Trougaone matrice, 29 2.4.2 Retki nizovi, 31 3 ULANČANE LISTE, 35 3.1 OSNOVNI POJMOVI I OSOBINE, 35 3.2 OPERACIJE SA JEDNOSTRUKO ULANČANIM LISTAMA, 38 3.3 OPERACIJE SA KRUŽNIM ULANČANIM LISTAMA, 43 3.4 OPERACIJE SA DVOSTRUKO ULANČANIM LISTAMA, 46 3.5 POREĐENJE ULANČANE I SEKVENCIJALNE REPREZENTACIJE LINEARNIH LISTA, 49 3.6 PRlMENE ULANČANIH LISTA, 52 3.6.1 Predstavljanje retkih nizova, 52 3.6.2 Predstavljanje skupova, 54 3.6.3 Predstavljanje polinoma, 57 4 STEKOVI, 61 4.1 DEFINICIJA STEKA, 61 4.2. IMPLEMENTACIJA STEKA I OPERAClJE SA NJIM, 62 4.2.1 Sekvencijalna reprezentacija steka, 63 4.2.2 Sekvencijalna implementacija više stekova, 66 4.2.3 Ulančana reprezentacija steka, 69 4.3 PRIMENE STEKOVA, 71 4.3.1 Obrada aritmetičkih izraza, 71 4.3.2 Rad sa potprogramima, 81 5 REDOVI, 91 5.1 DEFINICIJA REDA, 91 5.2 IMPLEMENTACIJA REDA I OPERACIJE SA NJIM, 93 5.2.1 Sekvencijalna reprezentacija reda, 93 5.2.2 Ulančana reprezentacija reda, 101 5.3 PRIORITETNI RED, 103 531 Vektorska implementacija prioritetnog reda, 103 5.3.2 Ulančana implementacija prioritetnog reda, 105 5.4 PRIMENE I PERFORMANSE REDOVA, 106 DEO II NELINEARNE STRUKTURE PODATAKA, 109 6 STABLA, 111 6.1 DEFINIClJE STABLA I TERMINOLOGIJA, 111 6.2 PREDSTAVLJANJE STABLA, 115 6.2.1 Grafičko predstavljanje, 115 6.2.2 Memorijska reprezentacija, 115 6.3 BINARNA STABLA 118 6.3.1 Osobine i vrste binarnih stabala, 118 6.3.2 Memorijska reprezentacija binarnih stabala, 121 6.3.3 Minimizacija dužine puta u binarnom stablu, 122 6.3.4 Operacije sa binarnim stablima, 128 6.3.5 Povezana binarna stabla, 136 6.4 PREDSTAVLJANJE STABLA VIŠEG STEPENA BINARNIM STABLOM, 139 6.5 PRIMENE STABALA, 145 6.5.1 Predstavljanje arilmeličkih izraza, 145 6.5.2 Predstavljanje ulančanih lista, 147 6.5.3 Stabla odlučivanja, 149 6.5.4 Stabla igara, 151 7 GRAFOVI, 155 7.1 DEFINICIJE GRAFA I TERMINOLOG1JA, 155 7.2 PREDSTAVLJANJE GRAFOVA, 158 7.2.1 Matrična reprezentacija, 158 7.2.2 Ulančana reprezentacija, 159 7.3 Poređenje matrične i ulančane reprezentacije, 161 7.3. OBILAZAK GRAFA, 162 7.3.1 Obilazak grafa po širini, 163 7.3.2 Obilazak grafa po dubini, 165 7.3.3 Primene algoritama obilaska, 161 7.4 OBUHVATNA STABLA, 172 7.5 ODREĐIVANJE DOSTIŽNOSTI ČVOROVA U GRAFU, 179 7.5.1 Određivanje matrice puta, 179 7.5.2 Primena matrice puta - odredivanje rekurzivnosti potprograma, 82 7.6 ODREĐlVANJE NAJKRAĆIH RASTOJANJA U GRAFU, 182 7.6.1 Određivanje najkraćih putevu između svih parova čvorova, 184 7.6.2 Određivanje najkraićih puteva od jednog čvora do svih ostalih, 188 7.7 PROTOK U GRAFOVIMA, 192 7. 7.1 Maksimizacija protoka u grafu, 193 7.7.2 Uparivanje grafa, 198 7.8 ODREĐIVANJE TOPOLOŠKOG PORETKA I KRITIČNOG PUTA, 200 7.8.1 Topološko sortiranje, 201 7.8.2 Određivanje kritičnog puta, 203 DEO III PRETRAŽIVANJE, 209 8 OSNOVNI METODI PRETRAŽIVANJA, 211 8.1 SEKVENCIJALNO PRETRAŽIVANJE, 211 8.1.1 Optimizacije sekvencijalnog pretraživanja, 213 8.1.2 Sekvencijalno pretraživanje u uređenim tabelama, 214 8.2 BINARNO PRETRAŽIVANJE, 216 8.2.1 Binarno pretraživanje u povećanoj tabeli, 218 8.2.2 Binarno pretraživanje u tabeli nepoznate veličine, 219 8.2.3 Interpolaciono pretraživanje, 220 8.2.4 Fibonacci-jevo pretraživanje, 221 9 STABLA BINARNOG PRETRAŽIVANJA, 223 9.1 DEFINICIJA STABLA BlNARNOG PRETRAŽIVANJA, 223 9.2 OSNOVNE OPERACIJE, 225 9.2.1 Ispitivanje stabla, 225 9.1.2 Umetanje, 228 9.2.3 Brisanje, 230 9.1.4 Analiza efikasnosti osnovnih operacija, 232 9.3 BALANSIRANJE STABLA, 236 9.3.1 Visinski balansirana (AVL) slabla, 237 9 3.2 Ostale vrste balansiranih stabala, 245 9.4 OPTIMALNO STABLO BINARNOG PRETRAŽIVANJA, 248 9.5 PRIMENE STABLA BINARNOG PRETRAŽIVANJA, 252 9.5.1 Tabela simbola, 252 9.5.2 Predstavljanje prioritetnog reda, 255 10 STABLA OPŠTEG PRETRAŽIVANJA, 257 10.1 PRIMENA STABALA OPŠTEG PRETRAŽIVANJA, 257 10.2 STABLA M-ARNOG PRETRAŽIVANJA, 261 10.2.1 Operacije, 262 1012 Osobine i performanse stabla m-arnog pretraživanja, 264 10.2.3 Implementacija, 266 10.3 B-STABLA, 266 10.4 B*-STABLA , 274 10.5 B+-STABLA, 276 10.6 STABLA DIGITALNOG PRETRAŽIVANJA, 280 11 HEŠIRANJE, 289 11.1 DEFINIClJE, 289 11.2 HEŠ FUNKClJE, 291 11.2.1 Heš funkcije nezavisne od raspodele ključeva, 292 11.2.2 Heš funkcije zavisne od raspodele ključeva, 298 11.3 RAZREŠAVANJE KOLIZIJA, 301 11.3.1 Otvorena adresiranje, 301 11.3.2 Ulančavanje, 311 11.4 EVALUACIJA PERFORMANSI UNUTRAŠNJEG HEŠIRANJA, 315 11.4.1 Performanse otvorenog adresiranja, 315 11.4.2 Performanse ulančavanja, 317 11.4.3 Komparativno poređenje tehnika unutrašnjeg heširanja, 317 11.5 SPOLJAŠNJE HEŠIRANJE, 319 11.5.1 Standardne tehnike spoljašnjeg heširanja, 320 11.5.2 Fleksibilne tehnike spoljašnjeg heširanja, 323 DEO IV SORTIRANJE, 331 12 UNUTRAŠNJE SORTIRANJE, 333 12.1 SORTIRANJE POREĐENJEM, 335 12.1.1 Metodi umetanja, 335 12.1.2 Metodi selekcije, 339 12.1.3 Metodi zamene, 351 12.1.4 Opšta procena performansi metoda sortiranja poređenjem, 360 12.2 METODI SORTIRANJA LINEARNE SLOŽENOSTI, 363 12.2.1 Sortiranje brojanjem, 363 12.2.2 Adresno sortiranje, 365 12.2.3 Radix sortiranje, 366 12.3 POREĐENJE EFIKASNOSTI METODA UNUTRAŠNJEG SORTIRANJA, 368 12.4 PRIMENA PRINCIPA SORTIRANJA-STATISTIKA PORETKA, 369 12.4.1 Određivanje minimuma i maksimuma, 369 12.4.2 Određivanje k-tog najmanjeg elementa, 370 13 SPOLJAŠNJE SORTIRANJE, 373 13.1 DIREKTNO SPAJANJE, 376 13.2 PRIRODNO SPAJANJE, 382 13.3 VIŠESTRUKO SPAJANJE, 384 13.4 POLIFAZNO SPAJANJE, 392 13.5 KASKADNO SPAJANJE, 398 13.6 ORGANIZACIJA BAFERA KOD SPOLJAŠNJEG SORTlRANJA, 400
Autor - osoba Ćorlukić, Filip Naslov Tehnologija papira / Filip Ćorlukić ; [crteže izradili Branko Barlović, Zlatko Orban] Vrsta građe stručna monografija Jezik hrvatski Godina 1987 Izdanje 1. izd. Izdavanje i proizvodnja Zagreb : Školska knjiga, 1987 (Zagreb : `Zagreb`) Fizički opis 305 str. : ilustr. ; 24 cm Drugi autori - osoba Barlović, Branko Orban, Zlatko (Broš.) Napomene Tiraž 1.000. Predmetne odrednice Papir – Proizvodnja Sadržaj UVOD 11 1. Kratak historijski pregled 11 2. Suvremena proizvodnja papira 15 2.1. Sirovine 15 2.2. Pomoćna sredstva 17 2.3. Definicija i tehnološka shema 17 3. Klasifikacija i vrste papira i kartona 19 3.1. Pisaći papiri 20 3.2. Tiskovni papiri 20 3.3. Omotni papiri 22 3.4. Specijalni papiri 22 PRIPREMA VLAKNINE I PAPIROVINE 23 4. Raspuštanje sirovina 23 4.1. Priprema vlaknine 23 4.2. Raspuštači 23 4.3. Dopunski raspuštači 27 5. Mljevenje 30 5.1. Struktura celuloznog vlakna 32 5.2. Teorija mljevenja 34 5.2.1. Razvoj teorije mljevenja 34 5.3. Utjecaj mljevenja na svojstva papira 38 5.4. Mjerenje stupnja mljevenja 39 5.5. Utjecaj tehnoloških uvjeta na proces mljevenja 40 5.5.1. Temperatura 40 5.5.2. pH sredine 41 5.5.3. Radni tlak mljevenja i zazor između noževa 41 5.5.4. Konzistencija 42 5.5.5. Trajanje mljevenja 43 5.5.6. Utjecaj tehničke konstrukcije mlinova 43 5.6. Vrste mlinova 44 5.6.1. Holenderi 44 5.6.2. Konusni mlinovi 46 5.6.3. Mlinovi s diskom 48 5.7. Konfiguracija garnitura za mljevenje 52 5.8. Tehnološke sheme mljevenja 53 6. Pomoćna oprema 57 6.1. Kade i spremnici 57 6.2. Pročišćavanje 58 6.2.1. Visokokonzistentni pročistači 62 6.2.2. Konusni pročistači – centriklineri 63 1.3. Sortiranje 67 1.3.1. Ravni vibracijski sortirer 68 1.3.2. Tlačni vertikalni sortireri 69 1.3.3. Centrisorteri 70 1.4. Instrumentacija 72 1.5. Standardizirani grafički simboli 73 1.6. Mjerenje konzistencije 75 1.6.1. Mjerni pretvarač 75 1.6.2. Uređaji za mjerenje konzistencije 76 1.6.3. Optička mjerila konzistencije 81 1.7. Mjerenje stupnja mljevenja 82 7. Pripremanje pomoćnih sredstava 88 7.1. Keljenje 88 7.1.1. Činioci koji utječu na keljenje 89 7.1.2. Vrste keljiva 90 7.2. Punila 95 7.2.1. Vrste punila 96 7.2.2. Povezivanje punila u papiru 99 7.2.3. Utjecaj punila na svojstva papira 101 7.3. Bojenje papira 105 7.3.1. Osnovna fizikalna teorija boja 105 7.3.2. Klasifikacija bojila 108 7.3.3. Nijansiranje 110 7.3.4. Optička bjelila 111 7.3.5. Primjena bojila 112 7.3.6. Postupak bojenja papira 113 8. Tehnološke sheme pripreme 115 8.1. Papiri za vreće i kabelski papir 116 8.2. Kondenzatorski papir 117 8.3. Tehnološka shema pripreme za proizvodnju papira širokog asortimana 118 8.4. Linije priprema za višeslojne papire 119 8.5. Priprema i sortiranje vlaknine od otpadnog papira 120 8.6. Linija pripreme i primjena dispergatora 120 8.7. Odbojavanje papira 122 9. Priprema papirovine 124 9.1. Namješavanje komponenata 124 9.2. Strojna kada 126 9.3. Protočna nivo posuda 126 9.4. Natočno razrjeđivanje papirovine 128 9.5. Konstrukcije instalacija za natočno razrjeđivanje i pročišćavanje papirovine 130 STROJ ZA IZRADU PAPIRA (papir-stroj) 135 10. Mokri dio papir-stroja 137 10.1. Natok 137 10.1.1. Otvoreni tlačni natočnik 139 10.1.2. Zatvoreni natočnik 141 10.1.3. Neposredni natočnik 142 10.1.4. Difuzorski natočnici 142 10.1.5. Natočni otvor 145 10.2. Sitov dio papir-stroja 148 10.2.1. Prsni valjak 149 10.2.2. Prsni stol 149 10.2.3. Registarski valjci 150 10.2.4. Dehidratatorske letvice 152 10.3. Mokre odsisne komore 154 10.4. Tresalo 155 10.5. Odsisne komore 155 10.6. Eguter, vodeni tisak 160 10.7. Gaučna preša 161 10.8. Odsisni gaučni valjak 162 10.9. Odvajanje papirne trake 163 10.10. Reguliranje položaja sita 165 10.11. Formiranje višeslojnih papira 166 10.12. Okrugli odsisni farmeri 168 10.13. Formeri s dvostranim odsisavanjem 170 10.14. Prešanje 173 10.14.1. Konstrukcije preša 175 10.15. Pomoćni načini povećavanja suhoće papirne trake 180 11. Sušenje 185 11.1. Prijenos topline 189 11.2. Ostali činioci 191 11.3. Utjecaj svojstava papira na sušenje 192 11.4. Utjecaj sušenja na svojstva papira 193 11.5. Proračun sušnog dijela 195 11.5.1. Radna površina 195 11.5.2. Radna površina kao toplinski agregat 196 11.6. Različite izvedbe sušnog postrojenja 200 11.6.1. Jenki-tissue (sušno postrojenje) na jenki-stroju za izradu tissue papira 201 11.6.2. Sušno postrojenje za fluting papir 201 11.6.3. Sušno postrojenje za novinski (roto) papir 202 11.6.4. Sušne postrojenje za različite vrste kraft-papira 202 11.6.5. Sušno postrojenje za fine papire 203 11.6.6. Sušno postrojenje za kartone 204 11.7. Parni i kondenzacijski sustav 204 11.8. Sušni valjak 205 11.9. Reguliranje sušenja na postrojenjima sa zapornim parnim i kondenzacijskim sustavom 210 11.10. Nezaporni sustavi pare i kondenzata 212 11.11. Prijelaz u područje vakuuma 215 11.12. Stepenasti ili kaskadni sustav pare i kondenzata 218 11.13. Primjena termokompresora 224 11.14. Primjena termokompresora i kaskadni sustav 225 11.15. Cirkulacijski sustav 227 12. Otparavanje 230 12.1. Sušni pustovi 232 12.2. Ventilacija prostornih džepova u sušnoj komori 233 12.3. Ventilacijski sustav i rekuperacija topline 236 12.4. Ventilacijski priklopi 237 12.5. Sušni priklopi 241 13. Dopunska oprema 245 13.1. Ofsetna preša 245 13.2. Njemačka preša 245 13.3. Vruća preša 246 13.4. Postrojenje za povećanje istezljivosti papira 247 13.4.1. Mokri kalander 247 13.5. Preša za površinsko keljenje 247 13.6. Premazivanje 249 13.7. Hlađenje papirne trake 253 13.8. Strojni kalander 253 13.9. Vlaženje suhe papirne trake 257 13.9.1. Ovlaživač sa četkom 257 13.9.2. Ovlaživač s brizgalicama 257 13.9.3. Aeroraspršivač 258 13.10. Uzdužno rezanje papirne trake na papir-stroju 258 13.11. Namotavanje papirne trake 258 14. Pogon papir-stroja 261 DORADA I DOVRŠAVANJE 266 15. Dorada 266 15.1. Uvod 266 15.2. Satiniranje 267 15.2.1. Osnove teorije satiniranja 269 15.2.2. Vlažnost papira za satiniranje 271 15.3. Vrste superkalandera 274 15.3.1. Superkalander za formate 275 15.3.2. Friikcioni kalander 276 15.3.3. Utisni kalander 276 15.4. Ostale doradne operacije 278 15.4.1. Impregniranje papira 278 15.4.2. Kasiranje 279 16. Dovršenje proizvodnje 280 16.1. Kontrola i sortiranje 281 16.2. Premotao 282 16.3. Uzdužni rezač 282 16.4. Uzdužni bobinorezači 284 16.5. Iskorištavanje dijelova neispravnih kotura 284 16.6. Pakiranje 285 16.7. Odvaga 286 16.8. Poprečno rezanje — formati 286 16.9. Razvrstavanje (sortiranje) i brojenje 288 16.10. Suvremeni uzdužno-poprečni rezači 289 16.11. Pakiranje 289 DODATAK 293 17. Primjena suvremene instrumentacije i kompjutorsko vođenje proizvodnje papira 293 17.1. Osnovna rješenja primjene 293 17.2. Reguliranje vlažnosti papirne trake 295 17.3. Reguliranje gramature 298 17.4. Opći aspekti primjene 299 17.5. Financijski aspekti 301 17.6. Potpuna automatizacija proizvodnje 302 MG17 (N)
-
Kolekcionarstvo i umetnost chevron_right Knjige
PREDGOVOR Ova knjiga nastala je prvenstveno iz želje da se studentima Građevinskog fakulteta u Beogradu obezbedi odgovarajuća literatura iz predmeta Teorijabetonskihkonstrukcija 1 i Teorijabetonskih konstrukcija 2. Kao što naslov govori, knjiga se bavi teorijom betonskih konstrukcija i prikazuje savremene teorijske i praktične pristupe rešavanju raznih problema iz oblasti ove važne konstrukterske discipline. Moderna istorija betona traje oko 150 godina. Razvoj teorijske misli, od intuicije do složenih mehaničko-matematičkih modela, bio je pomognut razvojem srodnih naučnih discplina. Danas smo sposobni da sa zadovoljavajućom tačnošću modeliramo ponašanje i prognoziramo odgovor betonskih konstrukcija na sva dejstva kojima mogu biti izložene u toku eksploatacije, incidenta, zemljotnesa. Ovo je veoma važno jer su zahtevi koje savremeno doba postavlja pred betonske konstrukcije visoki: pored obezbeđenja pouzdanosti, odnosno sigurnosti, funkcionalnosti i trajnosti, od betonskih konstrukcija se očekuje i da budu robusne, da obezbede zaštitu od mogućih incidenata i da budu održive. Na održivosti se specijalno insistira, pa konstrukcije treba projektovati i graditi tako da se njihov uticaj na životnu sredinu tokom čitavog životnog ciklusa, od građenja do uklanjanja, smanji na najmanju moguću meru. Proračun betonskih konstrukcija se zasniva na primeni Teorije pouzdanosti i Teorije graničnih stanja, odnosno zasniva se na prihvatljtvoj verovatnoći da projektovana konstrukcija neće biti nepodobna za primenu u određenom vremenskom periodu, što znači da nijedno relevantno granično stanje neće biti dostignuto. Dokazuju se dve osnovne grupe graničnih stanja: granična stanja nosivosti i graničnastanja upotrebljivosti. Osim toga, mora biti dokazana trajnost, odnosno konstrukcija mora biti proračunata tako da njena degradacija u toku eksploatacionog veka ne utiče na smanjenje nivoa ponašanja konstrukcije ispod određene mere, imajući u vidu predviđeni nivo održavanja. U skladu sa tim su organizovana poglavlja ove knjige. Oblast projektovanja i građenja betonskih konstrukcija je u svim zemljama regulisana odgovarajućim normativnim aktima. Obrazovanje građevinskih inženjera zbog toga mora da uključi i poznavanje osnovnih zahteva standarda, i još više i važnije, njihovo razumevanje. U Srbiji je, 2015. godine, Institut za standardizaciju Srbije objavio na srpskom jeziku deo 1-1 Evrokoda 2: SRPS EN 1992-1-1: Evrokod 2 - Projektovanje betonskih konstrukcija - Deo 1-1: Opšta pravila i pravila za zgrade i odgovarajući Nacionalni prilog SRPS EN 1992-1-1/NA. Za ove dokumente se u tekstu često koristi skraćenica EC2. U trenutku pisanja ove knjige još nije početa obavezna primena ovih standarda u Srbiji (nije donet odgovarajući akt od strane države), kao uostalom ni drugih delova Evrokodova za konstrukcije, koje je do sada objavio Institut za standandizaciju Srbije. Međutim, u praksi se ovi standardi uveliko upotrebljavaju, pa knjiga sadrži tumačenje njihovih odredbi i primenu u karakterističnim brojnim primerima. Takođe se bavi i pojeđinim odredbama drugih standarda koje su potrebne za primenu EC2, kao, recimo, odredbama standarda SRPS EN 1990: Evrokod - Osnove projektovanja konstrukcija, odnosno Nacionalnog priloga SRPS EN 1990/NA (za koje se u tekstu često koristi skraćenica ECO). SADRŽAJ 11 Predgovor 13 1 Uvod 13 1.1 Beton, armirani beton i prethodno napregnuti beton 15 1.2 Istorijski razvoj 18 1.3Primena 21 1.4 Standardi i propisi 23 2 Osnove proračuna betonskih konstrukcija 23 2.1 Teorijska postavka 25 2.1.1 Granična stanja nosivosti - sigurnost 25 2.1.2 Granična stanja upotrebljivosti - funkcionalnost 25 2.1.3 Eksploatacioni vek i trajnost 27 2.1.4 Koncept pouzdanosti - koeficijenti sigurnosti 28 2.2 Osnove proračuna prema SRPS EN 1990 i SRPS EN 1992-1-1 28 2.2.1 Proračunske situacije 29 2.2.2 Reprezentativne, karakteristične i proračunske vrednosti osnovnih promenljivih 29 2.2.2.1 Dejstva i uticaji od dejstava 31 2.2.2.2 Svojstva materijala i nosivost 32 2.2.2.3 Geometrijski podaci 32 2.2.3 Dokaz graničnih stanja 32 2.2.3.1 Dokaz graničnih stanja nosivosti 36 2.2.3.2 Dokaz graničnih stanja upotrebljivosti 37 2.2.4 Proračunski eksploatacioni vek i trajnost 38 2.2.5 Pouzdanost 39 Primeri 43 3 Materijali 43 3.1 Beton 43 3.1.1 Čvrstoće betona 48 3.1.2 Deformacijske karakteristike betona 48 3.1.2.1 Deformacije betona pri kratkotrajnom opterećenju 52 3.1.2.2 Deformacije betona zavisne od vremena 59 3.1.3 Fizičke karakteristike betona 60 3.1.3.1 Propustljivost betona 61 3.1.3.2 Difuzija 62 3.1.3.3 Kapilarno upijanje 62 3.2 Čelik za armiranje 62 3.2.1 Proizvodnja i vrste čelika za armiranje 63 3.2.2 Karakteristike čelika 66 3.3 Svojstva materijala prema SRPS EN 1992-1-1 66 3.3.1 Beton 66 3.3.1.1 Čvrstoća pri pritisku, čvrstoća pri zatezanju i modul elastičnosti betona 66 3.3.1.2 Deformacije betona zavisne od vremena - skupljanje i tečenje 68 3.3.1.3 Naponsko-deformacijski dijagrami betona 70 3.3.1.6 Utegnuti beton 71 3.3.2 Čelik za armiranje 73 3.6 Zajednički rad betona i čelika armature 76 4 Analiza AB konstrukcija 76 4.1 Uvod 79 4.2 Teorija elastičnosti 80 4.3 Teorija ptastičnosti (elasto-plastična i plastična analiza) 83 4.3.1 Metoda pritisnutih štapova i zatega 86 4.6 Nelinearna analiza 86 4.6.1 Teorija drugog reda 86 4.5 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 88 4.6 Principi dokaza graničnih stanja AB konstrukcija i potrebne kontrole prema SRPS EN 1992-1-1 90 Primeri 95 5 Granična stanja nosivosti - savijanje sa i bez aksijalne sile 5.1 Osnovne pretpostavke i oznake 5.2 Savijanje bez aksijalne sile 5.2.1 Jednostrano armirani preseci 5.2.2 Mogući zadaci dimenzionisanja 5.2.3 Obostrano armirani preseci 5.3 Savijanje sa aksijalnom silom 5.3.1 Neutralna linija unutar poprečnog preseka - veliki ekscentricitet 5.3.1.1 Jednostrano armirani preseci 5.3.1.2 Obostrano armirani preseci 5.3.2 Mogući zadaci dimenzionisanja 5.3.3 Neutralna linija van poprečnog preseka - mali ekscentricitet 5.3.3.1 Moment savijanja i aksijalna sila pritiska 5.3.3.2 Moment savijanja i aksijalna sila zatezanja 5.4 Dijagrami interakcije 5.5 T - preseci 5.5.1 T - preseci, neutralna linija u rebru 5.5.2 T - preseci, neutralna linija u ploči 5.6 Proračun preseka čija je pritisnuta površina proizvoljnog oblika - savijanje sa i bez aksijalne sile 5.7 Koso savijanje sa i bez aksijalne sile 5.8 Krivina AB elemenata i veza moment-krivina preseka Primeri 147 6 Granična stanja nosivosti - smicanje 6.1 Uvod 6.2 Elementi koji nemaju armaturu za smicanje 6.3 Elementi koji imaju armaturu za smicanje 6.4 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 6.4.1 Elementi za koje se ne zahteva proračun armature za smicanje 6.4.2 Elementi za koje se zahteva proračun armature za smicanje 6.5 Smicanje na spoju rebra i flanši u T - presecima i odredbe SRPS EN 1992-1-1 6.6 Modifikovana teorija polja pritisaka (Modified compression field theory - MCFT) 6.6.1 Uslovi kompatibilnosti i geometrijski uslovi osrednjenih dilatacija 6.6.2 Jednačine ravnoteže 6.6.3 Veze između napona i deformacija za isprskali beton i čelik armature 6.6.4 Dodatni uslovi ravnoteže 6.6.5 Opšti metod proračuna greda na smicanje i pojednostavljena modifikovana teorija polja pritiska (SMCFT) 6.7 Generalizacija pristupa polja napona (Generalised Stress Field Approach-GSFA) 6.8 Proračun greda pri smicanju prema MC 2010 Primeri 190 7 Granična stanja nosivosti - probijanje 7.1 Uvod 7.2 Mehanizam loma usled probijanja 7.3 Uloga armature za smicanje u kontroli probijanja 7.4 Uticaj izduženih opterećenih površina (oslonaca) na nosivost pri probijanju 7.5 Probijanje u uslovima nesimetrije geometrije i opterećenja 7.6 Dokaz granične nosivosti pri probijanju prema SRPS EN 1992-1-1 7.6.1 Položaj i oblik kontrolnog preseka 7.6.2 Proračun napona smicanja od probijanja 214 7.6.3 Nosivost pri probijanju ploča bez armature za smicanje 214 7.6.4 Nosivost pri probijanju ploča sa armaturom za smicanje 217 7.6.5 Temelji 219 7.6.6 Detalji armiranja 220 7.7 Teorija širine kritične smičuće prsline (Critical shear crack width theory-CSCT) 225 7.8 Proračun nosivosti ploča pri probijanju prema MC 2010 225 7.8.1 Osnovni i efektivni kontrolni obim i statička visina s obzirom na smicanje 227 7.8.2 Proračun nosivosti ploče pri probijanju 228 7.8.3 Proračun rotacije ploče u okolini oslonjene površine 230 7.8.4 Proračun nosivosti ploče pri probijanju izvan armirane zone 231 7.8.5 Armatura za obezbeđenje od progresivnog loma 233 7.8.6 Detalji armiranja 234 Primeri 244 8 Granična stanja nosivosti - torzija 244 8.1 Uvod 245 8.2 Torziono neisprskali elementi 247 8.3 Torziono isprskali elementi - slučaj čiste torzije 252 8.4 Kombinovano dejstvo smicanja i torzije 253 8.5 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 253 8.5.1 Čista torzija 255 8.5.2 Kombinovano dejstvo smicanja i torzije 257 Primer 262 9 Granična stanja nosivosti - uticaji drugog reda 9.1 Efektivna dužina 9.2 Klasifikacija konstrukcija 9.3 Vitkost i granice vitkosti 9.4 Metode analize 9.5 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 9.5.1 Opšte 9.5.2 Uprošćeni kriterijumi za uticaje drugog reda 9.5.2.1 Kriterijumi za globalnu analizu 9.5.2.2 Kriterijum vitkosti za izdvojene elemente 9.5.2.3 Efektivna dužina izdvojenih elemenata 9.5.3 Uticaj tečenja 9.5.4 Metode analize 9.5.4.1 Opšta metoda 9.5.4.2 Uprošćene metode 9.5.4.2.1 Metoda zasnovana na nominalnoj krutosti 9.5.4.2.2 Metoda zasnovana na nominalnoj krivini 9.5.4.3 Globaina analiza drugog reda 9.5.5 Koso savijanje 9.5.6 Geometrijske imperfekcije 9.5.7 Pomoćni materijali za primenu metode zasnovane na nominatnoj krivini 9.5.8 Rezime Primeri 300 10 Granična stanja upotrebljivosti - SLS 10.1 Proračun graničnog stanja upotrebljivosti [SLS] 10.2 Proračunski modeli 10.3 Opterećenja pri kojima se sprovode SLS provere 10.4 Modeli materijala i elemenata za SLS proračune betonskih konstrukcija 10.4.1 Konvencija o znaku 10.4.2 Izbor modela preseka za SLS proračun betonske konstrukcije 10.5 Izračunavanje i kontroiisanje napona u elementima 10.5.1 Izračunavanje napona u preseku bez prsline 10.5.2 Izračunavanje napona u preseku sa prslinom 10.5.3 Izračunavanje napona u preseku sa prslinom za slučaj savijanja samo momentom 10.5.4 Kontrola napona prema SRPS EN 1922-1-1 10.5.5 Preporuke 10.6 Kontrola prslina u armiranobetonskim elementima 10.6.1 Uzroci i posledice nastajanja prslina 10.6.2 Mere za kontrolu nastajanja prslina 10.6.3 Ograničenja širine prsiina prema SRPS EN 1922-1-1 10.6.4 Kontrola širine prslina 10.6.5 Minimalna površina armature za „kontrotu" prslina (sprečavanje preširokih prslina) 10.6.6 Proračun širine prslina (kontroia prslina proračunom) 10.6.7 Kontrola prsiina bez direktnog proračuna 10.6.8 Preporuke 10.7 Kontrola ugiba armiranobetonskih elemenata 10.7.1 Uvod u proračun ugiba betonskih konstrukcija 10.7.2 Razlozi za kontrolu ugiba kod elemenata zgrada 10.7.3 Bitne napomene vezane za kontroiu ugiba 10.7.4 Ograničenja ugiba koja preporučuje SRPS EN 1922-1-1 10.7.5 Postupci za kontrolu ugiba prema SRPS EN 1922-1-1 10.7.5.1 Kontrola ugiba bez direktnog proračuna 10.7.5.2 Kontrola ugiba proračunom 10.7.5.3 Kontrola ugiba proračunom - pojednostavtjena varijanta 10.7.5.4 Kontroia ugiba proračunom - detaljni proračun 10.7.5.5 Vrednosti koeficijenta tečenja i ukupne ditatacije skuptjanja prema SRPSEN 1922-1-1 10.7.6 Preporuke 369 11 Metoda pritisnutih štapova i zatega 11.1 Opšte o metodi 11.2 Metodologija proračuna 11.3 Pritisnuti štapovi i odredbe SRPS EN-1992-1-1 11.4 Zatege i odredbe SRPS EN-1992-1-1 11.5 Čvorovi i odredbe SRPS EN-1992-1-1 11.6 Lokatno opterećene površine 11.7 Kratki elementi 11.8 Oblasti diskontinuiteta u gredama usled delovanja koncentrisanog opterećenja u blizini oslonca 378 Primeri 387 12 Trajnost 12.1 Uslovi sredine 12.2 Deterioracioni mehanizmi betonskih konstrukcija 12.2.1 Korozija armature 12.2.2 Direktna degradacija betona usled ciklusa zamrzavanja i odmrzavanja 12.2.3 Direktna degradacija betona usled hemijske agresije 12.2.4 Direktna degradacija betona usled alkalno-agregatne reakcije 12.2.5 Direktna degradacija betona usled odloženog formiranja etringita 12.3 Razvoj degradacije betona i proračunski eksploatacioni vek 12.4 Pouzdanost 12.5 Procena stepena degradacije konstrukcije 12.6 Odredbe SRPS EN 1992-1-1 400 13 Prianjanje između betona i čelika; sidrenje, nastavljanje i vođenje armature 13.1 Prianjanje u savijanim AB elementima 13.2 Čvrstoća pri prianjanju 13.3 Dužina sidrenja zategnutih šipki armature 13.4 Dužina sidrenja pritisnutih šipki armature 13.5 Nastavljanje podužne armature 13.6 Vođenje podužne armature 13.7 Sidrenje, nastavljanje i vođenje armature prema SRPS EN 1992 1 1 13.7.1 Sidrenje podužne armature 13.7.2 Sidrenje uzengija i armature za smicanje 13.7.3 Sidrenje zavarenim šipkama 13.7.4 Nastavljanje armature 13.7.5 Vođenje podužne armature 420 14 Projektovanje prema ponašanju 14.1 Opšte 14.2 Model propisa MC2010 14.2.1 Kriterijumi ponašanja za kategorije: upotrebljivost i sigurnost 14.2.2 Kriterijumi ponašanja za kategoriju: održivost Primer Literatura Prilozi Prilog 1 - Tabela koeficijenata za proračun prvougaonih preseka opterećenih na savijanje Prilog 2 - Dijagrami interakcije za dimenzionisanje pravougaonih i kružnih preseka (za klase betona C12/15 - C50/60 i armaturu klase B500B) Prilog 3 - Dijagrami koeficijenta Kr za primenu u metodi nominalne krivine Prilog 4 - Korozija armature usled karbonatizacije i usled prodora hlorida Naslov: Teorija betonskih konstrukcija Izdavač: Akademska misao Strana: 474 (cb) Povez: tvrdi Pismo: latinica Format: 26 cm Godina izdanja: 2018 ISBN: 978-86-7466-741-5
-
Kolekcionarstvo i umetnost chevron_right Knjige
Fenomen telekomunikacija može se shvatiti kao kompleksni skup procesa i tehnologija, pomoću kojih se neki smišljeni sadržaj, poruka, prenosi ili ekstrahuje iz neke informacije. Termin telekomunikacije odnosi se specifično na skup procesa i tehnologija u posmatranom elektromagnetskom sistemu kroz koji se prenose poruke. Ova knjiga svojim sadržajem obrađuje kako sam termin telekomunikacije, tako i njegov fenomen, kroz sledeće oblasti: signali i sitemi, elementi teorije slučajnih procesa u telekomunikacijama, analogne modulacije, impulsne modulacije, analogno-digitalna konverzija, principi prenosa digitalnih signala, digitalne modulacije, principi kodiranja, analiza telekomunikacione veze, sistemi sa proširenim spektrom, principi multipleksiranja i višestrukog pristupa kao i velikim brojem dodataka. SADRŽAJ 1. UVOD, 1 1.1. ISTORIJAT RAZVOJA TELEKOMUNIKACIJA, 4 1.2. Međunarodne organizacije u oblasti Telekomunikacija, 8 1.2.1. Međunarodna unija za telekomunikacije, 9 ITU-R sektor, 11 ITU-T sektor, 13 ITU-D sektor, 14 ITU strategija, 15 1.2.2. Regionalne organizacije u oblasti telekomunikacija, 16 1.3. PRINCIPI SAVREMENE REGULATIVE U OBLASTI TEKOMUNIKACIJA, 17 1.4. Proces komuniciranja, 19 1.4.1. Osnovne definicije, 19 1.5. Model telekomunikacionog sistema, 20 1.6. POJAM INFORMACIJE, 22 1.6.1. Uzajamna informacija, 27 1.6.3. Diskretni izvor sa memorijom, Markovljev izvor, 30 1.6.4. Kontinualni izvor informacija, 32 2. SIGNALI I SISTEMI, 35 2.1. PORUKE I SIGNALI, 35 2.1. 1. Podela poruka, 35 2.1. 2. Priroda i podela signala, 36 2.2. Harmonijska analiza periodičnih signala, 38 2.2.1. Parseval-ova teorema, 40 2.2.2. Korelacija periodičnih signala, 40 Autokorelacija, 41 2.2.3. Konvolucija periodičnih signala, 41 2.3. Spektralna analiza aperiodičnih signala, 42 2.3.1. Korelacija aperiodičnih signala, 45 Autokorelacija, 46 2.3.2. Konvolucija aperiodičnih signala, 46 2.3.3. Fourier-ova transformacija singularnih funkcija, 48 2.4. DISKRETIZACIJA U VREMENU KONTINUALNIH SIGNALA, TEOREMA O ODABIRANJU, 49 2.4.1. O značaju teoreme o odabiranju u telekomunikacijama, 51 2.4.2. Preklapanje spektara, 54 2.5. DlSKRETNI SIGNALII SISTEMI, 57 2.5.1. Linearni vremenski invarijantni diskretni sistemi, 59 Podela diskretnih lineamih vremenski nepromenljivih sistema, 60 2.6. Diskretna Fourier-ova transformacija, 60 2.6.1. Uobličavanje spektra signala pomoću prozorskih funkcija, 63 Pravougaona prozorska funkcija, 63 Sinusna prozorska fiinkcija, 64 2.7. Brza Fourier-ova transformacija, 65 2.8. Gram-Schmidt-ova procedura, 68 2.8.1. Veza između signala i vektora, 71 2.8.2. Prepoznavanje signala, 74 2.9. JEDINICE KOJE SE KORISTE U PRENOSU SIGNALA, 77 2.10. OSNOVNE KARAKTERISTIKE SIGNALA GOVORA, 78 2.10.1. Sirina spektra signala govora, 79 2.10.2. Raspodela amplituda signala govora, 82 2.10.3. Snaga signala govora, 83 2.10.4. Spektralna gustina srednje snage signala govora, 84 2.10.5. Signal govora i učestanost odabiranja, 85 2.10.6. Testiranje kvaliteta signala govora, 86 2.10.7. Interpolacija signala govora, 87 2.11. Televizijski signal, 89 2.11.1. Princip analize slike, 91 2.11.2. Osnovne karakteristike televizijskog signala, 92 Spektralne karakteristike video signala, 94 2.11.3. Osnovni principi kolorimetrije, 98 Osnovne karakteristike kolor televizijskog signala, 100 2.12. LlNEARNI 1 NELINEARNI SISTEMI, 102 2.12.1. Koncept sistema, 102 2.12.2. Osobine sistema, 102 2.12.3. Karakterizacija linearnog sistema, 104 2.12.4. Kompleksna anvelopa, 107 2.12.5. Analiza linearnih sistema u frekvencijskom domenu, 109 Lineama izobličenja, 111 2.12.6. Idealan sistem propusnik niskih učestanosti, 113 Vreme uspostavljanja i pojava oscilovanja, 114 2.12.7. Kriterijum potrebne širine propusnog opsega sistema, 115 2.12.8. Sistem simetrični propusnik opsega učestanosti, 116 2.12.9. Fizička ostvarljivost funkcije prenosa sistema, 118 Lokacija signala u vremenu i spektru, 121 Brzina prostiranja gmpe i gmpno kašnjenje, 121 2.12.10. Nelinearni sistemi, 123 Harmonijska izobličenja, 124 Intermodulaciona izobličenja, 125 3. ELEMENTI TEORIJE SLUČAJNIH PROCESA U TELEKOMUNIKACIJAMA, 126 3.1. Elementi teorije verovatnoće, 126 3.1.1. Aksiome verovatnoće i osobine verovatnoće, 127 3.1.2. Bayes-ova formula, 128 3.2. Slučajne promenljive i slučajni vektori, 131 3.2.1. Funkcija raspodele, 131 3.2.2. Slučajni vektor, 132 Verovatnoća da vektor X pripada skupu Z, 133 Uslovne verovatnoće, 133 Srednje vrednosti i momenti, 134 3.2.3. Funkcije siučajnih promenijivih i slučajnih vektora, 135 3.2.4. Normalna raspodela, 136 Dvodimenzionalna Gauss-ova raspodela, 137 3.2.5. Određivanje funkcije gustine raspodele, 137 3.3. Karakteristična funkcija, 138 3.3.1. Transformacija slučajne promenljive, 139 3.3.2. Karakteristična funkcija normalne slučajne promenljive, 140 3.4. Centralna granična teorema, 141 3.5. Slučajne sekvence sa proizvoljnom raspodelom, 141 3.6. Slučajni procesi, 142 3.6.1. Vrste slučajnih procesa, 143 3.6.2. Momenti slučajnog procesa, 144 3.6.3. Stacionarnost slučajnog procesa, 145 Stacionamost u širem smislu, 145 Ciklostacionamost slučajnog procesa u širem smislu, 146 Odziv lineamog vremenski invarijantnog sistema na pobudu slučajnim procesom koji je (ciklo)stacionaran u širem smislu 146 3.6.4. Spektralna gustina srednje snage, 146 Wiener-Khinchine-ova teorema, 146 Srednja snaga slučajnog procesa, 148 Ergodičnost slučajnog procesa, 149 3.6.5. Gauss-ov slučajni proces, 150 Beli Gauss-ov šum, 150 3.6.6. Slučajni procesi i linearni sistemi, 151 Hilbert-ova transformacija slučajnog procesa, 152 3.6.7. Uskopojasni slučajni procesi, 153 3.7. ŠUM U TELEKOMUNIKACIONIM SISTEMIMA, 155 3.7.1. Impulsni šum i njegove karakteristike, 156 3.7.2. Termički šum i njegove karakteristike, 157 Raspodela amplituda termičkog šuma, 159 Ekvivalentna kola izvora termičkog šuma, 161 3.7.3. Beli šum i njegove karakteristike, 163 3.7.4. Uskopojasni aditivni beli Gauss-ov šum, 167 Statističke karakteristike uskopojasnog slučajnog šuma, 172 Statističke karakteristike zbira sinusoidalnog signala i uskopojasnog slučajnog šuma, 174 4 ANALOGNE MODULACIJE 179 4.1. Uvod, 179 4.2. Amplitudska modulacija, 181 4.2.1. Amplitudska modulacija sa dva bočna opsega, 181 Produktna modulacija i nelineami sklop, 184 4.2.2. Principi realizacije amplitudskih modulatora, 186 Balansni nelineami modulator, 186 Balansni prekidački modulator, 187 4.2.3. Kvadraturna amplitudska modulacija, 189 4.2.4. Konvencionalna amplitudska modulacija, 190 Energetski bilans CAM signala, 192 4.2.5. Amplitudska modulacija sa jednim bočnim opsegom, 192 Balansni modulator sa filtrom za izdvajanje bočnog opsega, 194 4.2.6. Amplitudska modulacija sa nesimetričnim bočnim opsezima, 195 4.2.7. Demodulacija amplitudski modulisanih signala, 199 Koherentna demodulacija CAM signala, 200 Costas-ova petlja i sinhrona demodulacija AM signala, 200 Koherentna demodulacija AM-SSB signala, 201 Nelineami kvadratni demodulator, 202 Detektor anvelope, 203 4.3. Ugaone modulacije, 205 4.3.1. Srednja snaga ugaono modulisanog signala, 209 4.3.2. Spektar ugaono modulisanog signala, 209 Modulišući signal u obliku sume dva sinusoidalna test tona, 211 Modulišući signal kao stacionaran slučajan Gaussov proces, 212 4.3.3. Širina propusnog opsega sistema za prenos ugaono modulisanih signala, 214 Osobine spektra fazno modulisanih signala, 217 Osobine spektra frekvencijski modulisanih signala, 218 4.3.4. Principi realizacije frekvencijskih modulatora, 220 Direktni postupci generisanja FM signala, 220 Indirektni postupci generisanja FM signala, 221 4.3.5. Demodulacija FM signala, 223 Konvertori FM u AM signale, 223 Diskriminatori sa faznim mrežama, 225 Detektor prolaska krož nulu, 226 4.4. UTICAJ ŠUMA U TELEKOMUNIKACINIM SISTEMIMA SA ANALOGNIM MODULACIJAMA, 229 4.4.1. Uvod, 229 4.4.2. Odnos (S/N) u telekomunikacionim sistemima sa amplitudskom modulacijom, 230 Odnos (S/N) kod CAM i AM-DSB sa koherentnom demodulacijom, 230 Odnos (S/N) kod CAM sa nekoherentnom demodulacijom, 231 Odnos (S/N) kod AM-SSB sa koherentnom demodulacijom, 233 Lineami modulacioni postupci i sinusoidalna interferencija, 235 4.4.3. Odnos (S/N) u telekomunikacionim sistemima sa ugaonim modulacijama, 235 Fazna modulacija, 237 Frekvencijska modulacija, 238 Poređenje SGSS šuma na izlazu iz prijemnika fazno i frekvencijski modulisanih signala, 239 Prag prijema kod ffekvencijske modulacije, 239 Ugaone modulacije i sinusoidalna interferencija, 245 Poboljšanje odnosa (S/N) kod FM sa pre-emfazisom i de-emfazisom, 247 Ekstenzija praga prijema kod FM, Demodulator sa povratnom spregom, 252 4.5. POREDJENJE ANALOGNIH MODULACIONIH POSTUPAKA, 253 4.6. Fazno zaključana petlja - PLL, 256 4.6.1. Linearni model PLL, 259 4.6.2. Primena PLL, 260 Sinhrona demodulacija, 260 Frekvencijski sintetizator, 262 PLL kao demodulator FM signala, 263 4.6.3. Uticaj šuma na PLL, 263 4.7. Spektralni analizator, 265 4.8. SUPEREHETERODINSKI PRIJEMNIK, 266 4.9. STEREOFONSKI SISTEM, 270 4.10. OSNOVNI PRINCIPI PRENOSA TELEVIZIJSKOG SIGNALA, 271 5. IMPULSNE MODULACIJE 274 5.1. Uvod, 274 5.2. IMPULSNA AMPLITUDSKA MODULACIJA, 275 5.2.1. Prirodno odabiranje, 276 5.2.2. Regularno odabiranje, 277 5.3. IMPULSNA ŠIRINSKA I IMPULSNA POLOŽAJNA MODULACIJA, 279 5.3.1. Spektar PPM signala, 280 5.4. Uticaj šuma u sistemima sa impulsnim MODULACIJAMA 281 5.4.1. Sistemi sa impulsnom amplitudskom modulacijom, 281 5.4.2. Sistemi sa impulsnom položajnom modulacijom, 282 6. ANALOGNO-DIGITALNA KONVERZIJA 285 6.1. Principi analogno-digitalne konverzije signala, 285 6.1.1. Formatiranje tekstualnih podataka, 286 6.2. Kvantizacija, 287 6.2.1. Skalarna kvantizacija, 289 Lineama kvantizacija, 289 Nelinearna kvantizacija, Kompresija, 291 6.2.2. Vektorska kvantizacija, 295 6.3. IMPULSNA KODNA MODULACIJA, 297 6.3.1. Neuniformna kvantizacija, 298 |i karakteristika kompresije, 298 A karakteristika kompresije, 300 6.3.2. Segmentirana karakteristika kompresije, 302 Segmentirana A karakteristika kompresije, 303 6.3.3. NICAM kompresija, 306 6.4. Diferencijalna impulsna kodna modulacija, 306 6.4.1. Adaptivna kvantizacija, 309 6.4.2. Adaptivna predikcija, 311 6.4.3. A/D konverzija u vidu adaptivnog podopsežnog kodiranja, 312 6.5. DELTA MODULACIJA, 313 6.5.1. Adaptivna delta modulacija, 316 6.5.2. Sigma-Delta modulacija, 317 6.6. Kodiranje izyoRA, 318 6.6.1. Huffman-ovo kodiranje, 319 Adaptivrio Hufman-ovo kodiranje, 322 6.6.2. Lempel-Ziv kodiranje, 323 6.7. Kodiranje signala govora, 326 6.7.1. Linearno prediktivno kodiranje govora, 327 6.7.2. ITU koderi signala govora, 328 6.8. ODNOS S/N U SISTEMIMA SA IMPULSNOM KODNOM I DELTA MODULACIJOM, 329 6.9. Digitalizacija audio signala, 332 6.10. JPEG STANDARD KOMPRESIJE SLIKE, 333 7. PRINCIPI PRENOSA DIGITALNIH SIGNALA 336 7.1. Uvod, 336 7.2. Linijski kodovi, 339 7.2.1. Talasni oblici signala, 339 7.2.2. SGSS digitalnih signala, 340 Polami binami signal, NRZ, 342 Unipolami binami signal, NRZ, 342 Bipolami binami signal, NRZ, 343 BnZS kod, 343 HDB linijski kodovi, 344 Manchester kod, 345 M-amo signaliziranje, 346 Poređenje SGSS, 346 7.3. INTERSIMBOLSKA INTERFERENCIJA, 348 7.3.1. Idealan sistem, 348 7.3.2. Dijagram oka, 350 7.3.3. Nyquist-ovi kriterijumi, 351 Prvi Nyquist-ov kriterijum, 352 Drugi Nyquist-ov kriterijum, 355 7.3.4. Duobinarno signaliziranje, 357 Delimični odziv klase I, 358 Delimični odziv klase IV, 360 Generalizacija signaliziranja sa delimičnim odzivom, 362 7.4. Uticaj šuma na prenos u osnovnom opsegu učestanosti, 363 7.4.1. Verovatnoća greške u odlučivanju, 363 7.5. PRENOS DIGITALNIH SIGNALA U OSNOVNOM OPSEGU UČESTANOSTI, 367 7.6. Optimizacija sistema za prenos signala, 369 7.6.1. Optimalni fdtar, 370 7.6.2. Podešeni filtar, 371 M-amo signaliziranje i podešeni fdtar, 372 7.6.3. Korelacioni prijemnik, 373 7.6.4. Prijemnik sa integracijom i rasterećenjem, 374 7.6.5. Optimizacija sistema u odnosu na uticaj slučajnog šuma i intersimbolske interferencije, 375 7.7. Ekvalizacija, 377 7.7.1. Zero-Forcing ekvalizator, 378 7.7.2. Adaptivna ekvalizacija, 379 Gradijentni algoritam, 381 Widrow-Hopf-ov algoritam, 383 7.8. SlGNALIZIRANJE SA RAZLIČITIM TALASNIM OBLICIMA, 384 7.9. Optimalni postupci detekcije, 386 7.9.1. Elementi teorije odlučivanja, 386 7.9.2. Matrica prelaska simbola, 387 Simetrični binami kanal, 387 7.9.3. Bayes-ov kriterijum odlučivanja, 389 Optimalna vrednost praga odlučivanja, 391 7.9.4. Kriterijum minimalne greške, 392 7.9.5. Kriterijumi maksimalne aposteriori verovatnoće i maksimalne verodostojnosti, 393 7.9.6. Minimaks kriterijum, 395 7.9.7. Neyman-Pearson-ov kriterijum, 396 7.10. NE-BELI ADITIVNI GAUSS-OV ŠUM I PODEŠENI FILTAR, 398 8. DIGITALNE MODULACIJE 399 8.1. Uvod, 399 8.1.1. Osnovni modulacioni postupci, 402 8.2. Kriterijumi za izbor modulacionog postupka, 403 8.2.1. Kriterijum efikasnosti po snazi, 403 8.2.2. Kriterijum spektralne efikasnosti, 403 8.2.3. Kompleksnost sistema, 405 8.3. Pregled digitalnih modulacionih postupaka, 405 8.4. Detekcija sign ala nepoznate faze, 408 8.5. Digitalna amplitudska modulacija, 410 8.5.1. Binarna ASK i koherentna demodulacija, 410 8.5.2. Binarna ASK i nekoherentna demodulacija, 412 8.6. Digitalna fazna modulacij a, 414 8.6.1. Binarna PSK, 414 8.6.2. Diferencijalna BPSK, 416 8.6.3. Koherentna QPSK, 418 Sinhronizacija nosioca, 421 Diferencijalno kodirana QPSK, 422 Offset QPSK, 424 7t/4-QPSK, 426 8.6.4. M-arna PSK, 428 8.7. M-arna kvadraturna amplitudska modulacija, 433 8.8. Digitalna frekvencijska modulacija, 436 8.8.1. Binarna FSK, 436 Binama FSK i koherentna demodulacija, 437 Binama FSK i nekoherentna demodulacija, 440 8.8.2. M-arna FSK, 443 8.8.3. FSK sa kontinualnom promenom faze, CPFSK, 446 Binama CPFSK sa minimalnim pomerajem učestanosti nosioca 449 MSK sa Gauss-ovim uobličavanjem, 455 8.9. Komparacija digitalnih modulacija, 458 8.9.1. Komparacija PSK modulacija, 458 8.9.2. Komparacija FSK modulacija, 459 8.9.3. Poređenje MPSK i MFSK, 461 8.9.4. Shannon-ova granica i spektralna efikasnost, 461 9. PRINCIPIKODIRANJA 465 9.1. Uvod, 465 9.2. Principi kodiranja, 466 9.2.1. Klasifikacija i razvoj postupaka zaštitnog kodiranja, 467 9.2.2. Hamming-ovo rastojanje, 469 9.2.3. Linearni blok kodovi, 470 Repeticioni kodovi, 476 Optimalno dekodiranje, 478 9.3. Hamming-ov kod, 481 9.4. Ciklični kodovi, 482 9.4.1. Ciklični Hamming-ov kod, 487 9.4.2. CRC ciklični kodovi, 487 9.5. BCHkod, 488 9.6. Golay-ev kod, 489 9.7. Reed-Solomon-ovi kodovi, 489 9.8. Konvolucioni kodovi, 489 9.8.1. Viterbi-jev algoritam, 494 9.9. Primeri dizajn a sistema sa zaštitnim kodiran jem, 497 9.9.1. Sistem sa ograničenom širinom propusnog opsega i bez zaštitnog kodiranja, 497 9.9.2. Sistem sa ograničenom snagom i bez zaštitnog kodiranja, 498 9.9.3. Sistem sa ograničenom širinom propusnog opsega, ograničenom snagom i sa zaštitnim kodiranjem, 499 9.9.4. Sistem proširenog spektra sa direktnom sekvencom i zaštitnim kodiranjem, 501 9.10. TRELIS KODIRANA MODULACIJA, 502 9.10.1. TCM kodiranje, 503 Ungerboeck-ovo particioniranje, 503 Dodeljivanje talasnih oblika signala prelazima u trelisu, 505 9.10.2. TCM dekodiranje, 506 Slobodno rastojanje i greška detekcije, 506 Kodni dobitak, 507 9.10.3. Ostali tipovi trelis kodova, 508 Paralelne putanje, 508 Trelis sa osam stanja, 508 Trelis kodiranje za QAM, 509 Višedimenzione TCM, 510 9.11. PRINCIPl KRIPTOGRAFIJE, 511 9.11.1. Perfektna sigurnost, 515 9.11.2. Računska sigurnost, 516 9.11.3. Kriptosistem javnog ključa, 517 9.11.4. Diffie-Hellman-ov kriptosistem, 517 9.11.5. RSA kriptosistem, 518 9.11.6. Digitalni potpis, 519 10. ANALIZA TELEKOMUNIKACIONE VEZE 521 10.1. Uvod , 521 10.2. Slučajanšum, 524 10.2.1. Temperatura šuma, 524 10.2.2. Efektivna temperatura sopstvenog šuma sistema, Temperatura šuma sistema, 525 10.2.3. Faktor šuma, 527 10.2.4. Efektivna temperatura sopstvenog šuma i faktor šuma niza kaskadno vezanih sklopova, 528 10.2.5. Temperatura šuma i radio mapa neba, 530 10.2.6. Temperatura šuma antene, 532 10.3. Radio kanal, 533 10.3.1. Dobitak antene i domet veze, 535 Odnos dBm i dBpV, 540 10.3.2. Prostiranje u slobodnom prostoru, 540 Fresnel-ove zone, 545 10.3.3. Propagacija po više putanja, 546 10.3.4. Uticaj atmosferilija na propagaciju radio-talasa, 547 10.3.5. Budžet radio veze, 550 10.3.6. Feding, 551 10.4. Kanalsa usmerenom propagacijom, 560 10.5. Optički kanal, 563 10.6. Diversiti, 568 10.6.1. Prostorni prijemni diversiti, 570 Selektivni diversiti, 570 Maximal-Ratio kombinovanje, 572 Equal-Gain kombinovanje, 575 Square-Law kombinovanje, 575 10.6.2. Vremenski diversiti, 576 11. SISTEMI SA PROŠIRENIM SPEKTROM 577 11.1. Uvod , 577 11.1.1. Osnovni komunikacioni problemi, 579 Interferencija u obliku impulsnog šuma, 579 Estimacija vremenskog kašnjenja i učestanosti nosioca, 580 Uticaj interferencije, 582 11.1.2. Koncept male verovatnoće presretanja, 583 11.2. OSNOVNE TEHNOLOGIJE PROŠIRENOG SPEKTRA, 586 11.3. TEORIJA I PRIMENA PSEUDOSLIJČAJNIH SEKVENCI, 588 11.3.1. Osobine pseudoslučajnih sekvenci, 588 11.3.2. Realizacija generatora pseudoslučajnih sekvenci pomoću pomeračkih registara, 592 Matematički model lineamog pomeračkog registra, 593 Karakteristični polinom, 596 11.3.3. Vektor stanja i fazni pomeraj pseudoslučajne sekvence, 598 11.3.4. Korelacija binarnih pseudo-slučajnih sekvenci, 599 Korelacija realnih binamih pseudo-slučajnih sekvenci, 600 Delimična korelacija pseudo-slučajnih sekvenci, 601 11.3.5. Pseudo-slučajne sekvence maksimalne dužine, m-sekvence, 602 Spektralne osobine m-sekvenci, 603 Ortogonalizacija m-sekvence, 604 Rekonstrukcija generatora m-sekvence, 605 11.3.6. Gold-ove pseudo-slučajne sekvence, 606 11.3.7. M-arne sekvence, 609 M-ame jedno-koincidentne sekvence, 609 Konstrukcija pseudo-slučajnih sekvenci na bazi kongruentalnog računa, 612 M-ame sekvence na bazi konkateniranih prostih kodova, 615 11.3.8. Kasami-jeve sekvence, 615 11.3.9. Hadamard-Walsh-ove sekvence, 617 11.3.10. Primena pseudoslučajnih sekvenci u skrembleru, 618 Sinhroni skrembler/deskrembler, 618 Samosinhronizujući skrembler/deskrembler, 619 11.4. SlSTEM PROŠIRENOG SPEKTRA SA DIREKTNOM SEKVENCOM621 11.4.1. Sistem sa direktnom sekvencom i BPSK, 621 11.4.2. Sistem sa direktnom sekvencom i QPSK, 625 11.5. SlSTEM PROŠIRENOG SPEKTRA SA FREKVENCIJSKIM SKAKANJEM, 625 11.5.1. Sistem sa sporim FH, 627 11.5.2. Sistem sa brzim frekvencijskim skakanjem, 627 11.5.3. Smanjenje interferencije u FHSS sistcmu, 628 11.6. HlBRIDNI SISTEM SA DS I FH, 631 11.7. SlNHRONIZACIJA PSS, 631 11.7.1. Osnovni principi sinhronizacije PSS, 632 11.7.2. Serijsko pretraživanje, 633 11.7.3. Detekcija signala u prisustvu aditivnog belog Gauss-ovog šuma , 634 11.7.4. Praćenje sinhronizacije, 636 Delay-Lock petlja za praćenje sinhronizacije, 638 Tau-Dither petlja za praćenje sinhronizacije, 640 Petlje za praćenje sinhronizacije u sistemima sa frekvencijskim skakanjem, 640 11.8. POTISKIVANJE INTERFERENCIJE U SISTEMIMA SA PROŠIRENIM SPEKTROM, 642 11.8.1. Prijemnik sa transverzalnim filtrom, 644 11.8.2. Nelinearne metode estimacije, 648 11.8.3. Neparametarske metode potiskivanja interferencije, 650 11.8.4. Metode jednokorisničke detekcije u sistemima sa CDMA, 650 11.9. Principi ometanja sistema sa proširenim spektrom , 654 11.9.1. Ometanje DS-BPSK sistema, 655 11.9.2. Ometanje FH-BFSK sistema, 657 11.10. ISTORIJAT RAZVOJA SISTEMA SA PROŠIRENIM SPEKTROM , 659 12. PRINCIPI MULTIPLEKSIRANJA I VIŠESTRUKOG PRISTUPA 662 12.1. FDM/FDMA, 664 12.1.1. FDM hijerarhija, 666 12.1.2. Multipleksiranje po talasnim dužinama, 667 12.2. TDM/TDMA, 668 12.2.1. Digitalna hijerarhija, 669 Pleziosinhrona digitalna hijerarhija, 669 Sinhrona digitalna hijerarhija, 673 12.2.2. Dodela TDM/TDMA slotova, 675 12.3. FDMA/TDMA, 675 12.4. Poređenje FDM i TDM tehnika multipleksiranja, 677 12.5. ATM, 680 12.5.1. Slojevi ATM arhitekture, 682 12.6. Paketski prenos, 684 12.7. CDMA, 685 12.7.1. RAKE prijemnik, 688 12.7.2. CDMA u ćelijskom okruženju, 691 12.7.3. FECiCDMA, 693 12.8. ALOHA TEHNIKA VIŠESTRUKOG SLUČAJNOG PRISTUPA, 694 12.8.1. Slotted ALOHA, 696 12.8.2. ALOHA sa rezervacijom, 697 12.8.3. Poređenje S-ALOHA i R-ALOHA sistema, 698 12.9. TELEKOMUNIKACIONE MREŽE 1 VIŠESTRUKI PRISTUP, 698 12.9.1. Topologija mreže sa komutacijom, 704 Opšti principi komutacionih mreža, 705 12.9.2. Difuzne mrežne topologije, 708 Magistrala ili multidrop, 708 Pasivan prsten, 709 Aktivan prsten, 709 12.9.3. Međusobno povezane mreže, 710 12.9.4. Slojevite mrežne arhitekture, ISO OSI referentni model, 710 12.9.5. Tehnike višestrukog pristupa u lokalnim mrežama, 712 Mreže sa višestrukim pristupom na bazi CSMA/CD, 712 Token-ring mreže, 714 13. DODACI, 716 13.1. ISTORIJA RAZVOJA TELEKOMUNIKACIJA U SRBIJI, 716 13.2. ETSI TEHNIČKI KOMITETI, 718 13.3. OSOBINE FOURIER-OVE TRANSFORMACIJE, 719 13.4. SlNGULARNE FUNKCIJE, 722 13.5. Elementarni diskretni signali, 723 13.5.1. Dirac-ov impuls, 723 13.5.2. Diskretna Heaviside-ova funkcija, 724 13.5.3. Kosinusni niz, 724 13.5.4. Kompleksni eksponencijalni niz, 724 13.6. Princip stacionarne faze, 725 13.7. Principi tehnologije CD i DVD, 725 13.7.1. Princip rada CD, 726 13.7.2. DVD, 728 13.8. Bessel-ove FUNKCIJE, 729 13.9. Funkcija greške I KOMPLEMENTARNA FUNKCIJA GREŠKE731 13.10. Problem prolaska kroznulu, 732 13.11. OSNOVNI PRINCIPI FIZIOLOGIJE VIDA, 734 13.11.1. Fizičke karakteristike svetlosti, 734 13.11.2. Osnovne karakteristike čula vida, 735 13.11.3. Fotometrijske veličine, 739 13.11.4. Osećaj sjajnosti i adaptacija oka, 741 13.11.5. Kodiranje receptorskih signala, 742 13.11.6. Prostorna i vremenska rezolucija, 742 13.11.7. Moć zapažanja boja, 743 13.11.8. CIE standardni kolorimetrijski sistem, 745 13.12. Claude E, Shannon: 50 GODINA OD NASTANKA TEORIJE INFORMACIJA, 747 13.13. ASCII kod, 748 13.14. π/4-QPSK, 749 13.15. POLJA GALOIS-A I PRIMITIVNI POLINOMI, 751 13.15.1. Koreni primitivnih polinoma i m-sekvence, 753 13.15.2. Recipročni polinomi, 754 13.15.3. Karakteristični polinomi m-sekvenci, 754 13.15.4. Gold-ove sekvence i poželjni parovi m-sekvenci, 755 LITERATURA, 756 SPISAK SKRAĆENICA, 762 INDEKS, 769 Naslov: Principi telekomunikacija Izdavač: Akademska misao Strana: 786 (cb) Povez: tvrdi Pismo: latinica Format: 18 x 25,5 cm Godina izdanja: 2009 ISBN: 978-86-7466-326-4