Pratite promene cene putem maila
- Da bi dobijali obaveštenja o promeni cene potrebno je da kliknete Prati oglas dugme koje se nalazi na dnu svakog oglasa i unesete Vašu mail adresu.
1-22 od 22 rezultata
Broj oglasa
Prikaz
1-22 od 22
1-22 od 22 rezultata
Prikaz
![](/static/icons/gogi-avatar.png)
Prati pretragu "harmonika vrata -crna gora"
Vi se opustite, Gogi će Vas obavestiti kad pronađe nove oglase za tražene ključne reči.
Gogi će vas obavestiti kada pronađe nove oglase.
![](/static/icons/gogi-avatar.png)
Režim promene aktivan!
Upravo ste u režimu promene sačuvane pretrage za frazu .
Možete da promenite frazu ili filtere i sačuvate trenutno stanje
Petotomna edicija Leksikoni nacionalnih parkova Srbije zajednički je poduhvat Službenog glasnika, nacionalnih parkova Đerdap, Kopaonik, Tara, Fruška gora i Šarplanina, i Geografskog instituta „Jovan Cvijić“ SANU. Priređena je u uverenju da se priroda i njena čudesna lepota mogu sačuvati i zaštititi i knjigom. Posvećena je zaljubljenicima prirode, svima koji su makar jednom kročili u zaštićene predele i sa vidikovaca pogledali ka rekama, jezerima, planinama ili šumama koje ih okružuju. Posvećena je još pre onima koji će to tek učiniti, sa svešću o istinskoj nužnosti učenja i znanja o prirodi. - Djerdap - Fruska Gora - Kopaonik - Tara - Sar planina Knjige su nove i nekoriscene
-
Kolekcionarstvo i umetnost chevron_right Knjige
Kirurgija glave i vrata Ivo Čupar 1-3 komplet Izdavač: Izdavački zavod Jugoslovenske akademije, Zagreb 1976, 1978; tvrd povez sa omotom, strana XLIII+1281, ilustracije, 27cm, stanje: Veoma dobro, neznatno oštećenje omota.
Naslov: Komplet BIBLIOTEKA SKRIVANA ISTORIJA 1 - 10 RAVNOGORSKI POKRET 1941 - 1945 Autor: Grupa autora Izdavač: Institut za savremenu istoriju Beograd Godina izdanja: 2004 Povez: tvrdi povez sa zlatotiskom Opis i stanje: Veoma dobro - odlično očuvano Spisak knjiga: 1. Ivan Avakumović : MIHAILOVIĆ PREMA NEMAČKIM DOKUMENTIMA 2. Jovan Đonović : MOJE VEZE SA DRAŽOM MIHAILOVIĆEM 3. Neđeljko Plećaš : RATNE GODINE 4. Živko Topalović : SRBIJA POD DRAŽOM 5. Albert Sajc : MIHAILOVIĆ - PREVARANT ILI HEROJ? 6. Miloš Mladenović : LAŽNI IDOLI I VARLJIVI IDEALI 7. Dragan Sotirović / Branko Jovanović : SRBIJA I RAVNA GORA 8. Bojan Dimitrijević / Kosta Nikolić : ĐENERAL MIHAILOVIĆ BIOGRAFIJA 9. Radoje Vukčević : NA SUDBONOSNOJ RASKRNICI 10. Džasper Rutam : PUCANJ U PRAZNO Teme: Jugoslovenska vojska u otadžbini | U uspomenama | Ravnogorski pokret / Mihailović, Draža, 1893-1946 | Topalović, Živko, 1886-1972 | Četnički pokret | 1941-1945 / Rootham, Jasper, 1910-1990 | Memoari | Drugi svetski rat 1939-1945 | Jugoslavija | Narodnooslobodilačka borba 1941-1945 | Saveznici | Međunarodni odnosi | Velike sile | 1941-1945 / Đonović, Jovan, 1883-1963 | Istorijska građa | Mihailović, Draža, 1893-1946 | Međunarodni odnosi | Jugoslavija | 1941-1945 / Mihailović, Draža, 1893-1946 | Istorijska građa | Ravnogorski pokret | Istoriografija / U uspomenama | Jugoslovenska vojska u otadžbini | Ravnogorski pokret | Drugi svetski rat 1939-1945 | Jugoslavija / Mladenović, Miloš, 1924-1990 | Biografije | Memoari | Četnički pokret | 1941-1945 | U uspomenama | Narodnooslobodilačka borba 1941-1945 Tags: EMIGRACIJA EMIGRANTNA IZDANJA DRUGI SVETSKI RAT ĐENERAL DRAŽA MIHAILOVIĆ ČETNICI Ravna Gora 30.10.2022.
Kao sa slike, koriscena, ocuvana G2 OVO JE IZVANREDNA PRILIKA DA STEKNETE UVID U RIZNICU I ARHIVU SVETOGORSKIH MANASTIRA A luxurious edition, featuring descriptions, historical data and photographic material from most of the Monasteries and Sketes of Mount Athos. The texts are written by distinguished scholars. The modules discussed in the volume are: Painting (monumental painting, portable icons, flower prints, paper pictures, illustrated manuscripts). Sculpture (Byzantine sculptures, wood carvings). Miniature-Embroidery (miniature, pottery, embroidery, antimension). Historical Archives (Greek documents, Ottoman documents, Slavic documents, Romanian documents, monastery seals). Libraries (Greek manuscripts, Slavic manuscripts, Georgian manuscripts, musical manuscripts). Pages 671, Dimensions 30 x 21 cm, Photos 571
P4-1) ODLIČNO OČUVANA.BESPLATNA DOSTAVA KAO PREPORUČENA TISKOVINA ILI PAKET, UNUTAR SRBIJE.DOBRO OČUVANE, IMAJU MANJA OŠTEĆENJA OMOTA. `Stolarstvo` je knjiga koju na polici mora imati svatko tko voli i bavi se ovim zanatom, a dobro je došla i obrtnicima, đacima, studentima drvne industrije, arhitektima, građevinarima te nastavničkom kadru kod pripreme svojih predavanja i nizu stručnjaka srodnih profila. Autor knjige Pavao Roščić svojim dugogodišnjim iskustvom na razradi stolarskih detalja, kalkulacija, faznog normiranja i projektiranja različitih stolarskih artikala, stekao bogato iskustvo pretočeno u 17. poglavlja, na 1.477 stranica, s 4.250 crteža i 450 normativa materijala za sve tipove prozora, balkonskih i sobnih vrata uključujući sav stolarski alat s nizom profesionalnih strojeva.
Skrivana istorija 1-10 Ravnogorski pokret deset knjiga u tvrdom,kožnom povezu,sve u odličnom stanju. NEKORIŠĆENE ...... RAVNOGORSKI POKRET 1941 - 1945 Autor: Grupa autora Izdavač: Institut za savremenu istoriju Beograd Godina izdanja: 2004 Povez: tvrdi povez sa zlatotiskom Opis i stanje: Veoma dobro - odlično očuvano Spisak knjiga: 1. Ivan Avakumović : MIHAILOVIĆ PREMA NEMAČKIM DOKUMENTIMA 2. Jovan Đonović : MOJE VEZE SA DRAŽOM MIHAILOVIĆEM 3. Neđeljko Plećaš : RATNE GODINE 4. Živko Topalović : SRBIJA POD DRAŽOM 5. Albert Sajc : MIHAILOVIĆ - PREVARANT ILI HEROJ? 6. Miloš Mladenović : LAŽNI IDOLI I VARLJIVI IDEALI 7. Dragan Sotirović / Branko Jovanović : SRBIJA I RAVNA GORA 8. Bojan Dimitrijević / Kosta Nikolić : ĐENERAL MIHAILOVIĆ BIOGRAFIJA 9. Radoje Vukčević : NA SUDBONOSNOJ RASKRNICI 10. Džasper Rutam : PUCANJ U PRAZNO Teme: Jugoslovenska vojska u otadžbini | U uspomenama | Ravnogorski pokret / Mihailović, Draža, 1893-1946 | Topalović, Živko, 1886-1972 | Četnički pokret | 1941-1945 / Rootham, Jasper, 1910-1990 | Memoari | Drugi svetski rat 1939-1945 | Jugoslavija | Narodnooslobodilačka borba 1941-1945 | Saveznici | Međunarodni odnosi | Velike sile | 1941-1945 / Đonović, Jovan, 1883-1963 | Istorijska građa | Mihailović, Draža, 1893-1946 | Međunarodni odnosi | Jugoslavija | 1941-1945 / Mihailović, Draža, 1893-1946 | Istorijska građa | Ravnogorski pokret | Istoriografija / U uspomenama | Jugoslovenska vojska u otadžbini | Ravnogorski pokret | Drugi svetski rat 1939-1945 | Jugoslavija / Mladenović, Miloš, 1924-1990 | Biografije | Memoari | Četnički pokret | 1941-1945 | U uspomenama | Narodnooslobodilačka borba 1941-1945
Skrivana istorija 1-10 Ravnogorski pokret deset knjiga u tvrdom,kožnom povezu,sve u odličnom stanju. NEKORIŠĆENE ...... RAVNOGORSKI POKRET 1941 - 1945 Autor: Grupa autora Izdavač: Institut za savremenu istoriju Beograd Godina izdanja: 2004 Povez: tvrdi povez sa zlatotiskom Opis i stanje: Veoma dobro - odlično očuvano Spisak knjiga: 1. Ivan Avakumović : MIHAILOVIĆ PREMA NEMAČKIM DOKUMENTIMA 2. Jovan Đonović : MOJE VEZE SA DRAŽOM MIHAILOVIĆEM 3. Neđeljko Plećaš : RATNE GODINE 4. Živko Topalović : SRBIJA POD DRAŽOM 5. Albert Sajc : MIHAILOVIĆ - PREVARANT ILI HEROJ? 6. Miloš Mladenović : LAŽNI IDOLI I VARLJIVI IDEALI 7. Dragan Sotirović / Branko Jovanović : SRBIJA I RAVNA GORA 8. Bojan Dimitrijević / Kosta Nikolić : ĐENERAL MIHAILOVIĆ BIOGRAFIJA 9. Radoje Vukčević : NA SUDBONOSNOJ RASKRNICI 10. Džasper Rutam : PUCANJ U PRAZNO Teme: Jugoslovenska vojska u otadžbini | U uspomenama | Ravnogorski pokret / Mihailović, Draža, 1893-1946 | Topalović, Živko, 1886-1972 | Četnički pokret | 1941-1945 / Rootham, Jasper, 1910-1990 | Memoari | Drugi svetski rat 1939-1945 | Jugoslavija | Narodnooslobodilačka borba 1941-1945 | Saveznici | Međunarodni odnosi | Velike sile | 1941-1945 / Đonović, Jovan, 1883-1963 | Istorijska građa | Mihailović, Draža, 1893-1946 | Međunarodni odnosi | Jugoslavija | 1941-1945 / Mihailović, Draža, 1893-1946 | Istorijska građa | Ravnogorski pokret | Istoriografija / U uspomenama | Jugoslovenska vojska u otadžbini | Ravnogorski pokret | Drugi svetski rat 1939-1945 | Jugoslavija / Mladenović, Miloš, 1924-1990 | Biografije | Memoari | Četnički pokret | 1941-1945 | U uspomenama | Narodnooslobodilačka borba 1941-1945
Naslov: Fila Filota ISTINA O ŠEFKI Autor: Fila Filota Izdavač: Novinsko izdavačko preduzeče Beograd Godina izdanja: Nema godine izdanja Broj strana: 233 Povez: Meki povez Opis i stanje: Ilustrovano, dobro očuvano STINA O NAJVEĆOJ JUGOSLOVENSKOJ HOROR PRIČI: Zločin i kazna Šefke Hodžić Leave a Comment / ŽIVA ISTORIJA / By admin „SRAMOTO I ZLOČINU, DABOGDA TI SE SEME ZATRLO“ Pred istražnim sudijom nije ćutala. Ispričala je kako je u aprilu prvo mislila da je trudna, pa kako se ispostavilo da nije, i da je „jednog dana, negde u doba žetve“ na sokaku srela Rama Hasanovića, pet godina mlađeg suseda. „Ja sam ga videla tužnog i pitala sam ga što je tužan“, opisala je taj susret, da bi u nastavku ispričala sledeće: Ramovu sestru Ajišu prvi muž oterao je od kuće s malim detetom, a ni sada, u drugom braku, „ne živi dobro s mužem“, pa bi se vratila svojima da se porodi, ali je otac ne prima nazad. „Ja sam tada rekla Rami i fino ga zamolila da Ajiša rodi dijete i da ga meni da, te da narod misli da sam se ja porodila.“ Kasnije joj je, nastavila je svoj iskaz, Ramo rekao da je Ajiša pristala. Događaj na dan Alijinog ubistva opisala je ovako: „Negdje oko sedam časova naveče neko je zakucao na vrata. Bila sam u kuhinji. Pitala sam ko je, odgovorio je: ‘Ramo.’ Otvorila sam vrata i Ramo mi je s vrata dodao dijete. Izvadio ga je iz cegera zelenkaste boje… Ja nemam nikakve veze sa izvršenim ubistvom Hasanović Alije. Žao mi je što je Alija ubijena.“ Izgledalo je da je slučaj rešen, ali istražnog sudiju već sutradan čekalo je iznenađenje. „Ja nisam sudu sve rekla. Ja imam još da kažem…“, počela je, i taj će uvod i ona izjava na kraju da „nikakve veze nema sa izvršenim ubistvom“ biti jedine rečenice koje će se ponavljati tokom istrage i suđenja. Sve ostalo u iskazu Šefka će menjati bez pravdanja i objašnjavanja. Jednom će reći da joj je Ramo bio ljubavnik, da je bila u Kamenjači kad je Ramo silovao Aliju i potom je ubio i rasporio, a kad je ustanovljeno da je Ramo cele noći bio na drugom mestu, rekla je: „Ja nisam sudu sve rekla… Moj ljubavnik bio je Ibrahim Hodžić, brat moga muža Nedžiba. On je…“ Zatim je izjavila da su joj dete doneli jedan Nedžibov brat i njegova žena. Tako je pola sela prošlo kroz istragu. Kasnije, na suđenju, njeni je suseljani nisu štedeli: muž Nedžib i prvi kojeg je osumnjičila, Ramo Hasanović, pljunuli su je. Alijina sestra ju je klela: „Sramoto i zločinu, dabogda ti se seme zatrlo“, a Ramov otac ni posle izričitog traženja sudije nije hteo da se okrene i pogleda je pri suočenju. Jedna Alijina sestra bila je udata za Šefkinog brata i s njim je imala dete. Braća su je odvela u Anđeliće, da više nikad ne vidi ni muža ni sina.... Tags: ŠEFKA HODŽIĆ 09.11.2022.
-
Kolekcionarstvo i umetnost chevron_right Knjige
Ganter Norm Katalog orginal nemački 18.0 ( engleski na upit ) dok traju zalihe Šaljem o svom trošku osigurano. OGRANIČENE ZALIHE ! ! ! Detalji vidi slike. + dodatak novi katalog ( dok traju zalihe ). Katalog 18.0 - Gesamtausgabe (2208 stranica) Каталог стандардних елемената Руковање ручкама и дугмадима Руковање ручкама машине Окретање ручним точковима и полугом Подешавање, закључавање са и без индикатора положаја Стезање, стезање, пребацивање помоћу полуга Стезање, стезање са ручкама Стезање са ексцентриком или клином Стезање са стезним механизмом Причвршћивање, закључавање, закључавање вијцима и куглицама Причвршћивање, позиционирање, нивелисање помоћу вијка, стезних и потпорних елемената Окретно, закључавање Поставите врата и клапне, имајте их. Пригушивање са подесивим ножицама, ременима Контролисање, одзрачивање, заптивање течности и гасова Померање, преношење осовинама и спојевима Повезивање, постављање помоћу стезних и спојних елемената Подешавање, померање помоћу вођица, вретена и ваљка Држање магнетима
-
Kolekcionarstvo i umetnost chevron_right Knjige
Stanje vrlo blizu nekorišćenom 288 strana 360 grama Pred čitaocima je važna knjiga Ina Stjuarta, najistaknutijeg evropskog transakcionog analitičara. U trideset tajni veštine savetovanja Stjuart daje dobar izbor moćnih koncepata transakcione analize koji će najviše pomoći savetniku ili terapeutu da postigne ugovorene ciljeve. Knjiga je dragocena u radu sa klijentima jer pomaže da obogatite svoj savetodavni rad i ovladate procesima kompleksnog odnosa klijenta i praktičara i postignete pozitivnu psihosocijalnu promenu i uspešno završite tretman. Stjuart je pregledno, jasno i razumljivo predstavio trideset praktičnih saveta o tome kako možete povećati i razviti svoju efikasnost i veštine u korišćenju transakcione analize. Iako je jedan od ciljeva ove knjige da zadovolji potrebe onih koji su tek zakoračili u savetodavni rad kako bi izbegli uobičajene greške, namenjena je i iskusnim terapeutima i savetnicima jer će u njoj pronaći mnoge delove teksta koji se po prvi put objavljuju u vidu knjige. Trideset tajni veštine savetovanja Kako ugovarati ciljeve savetovanja? Šta su destruktivni `otvori za bekstvo` i kako ih zatvoriti? Mišljenje, osećanje ili ponašanje – koja su klijentova `vrata za kontakt`? Kako se kretati kroz prošlost, sadašnjost i budućnost? Na koje koncepte i tehnike transakcione analize se treba osloniti? Kako iz trenutka u trenutak voditi klijenta Dobar izbor moćnih koncepata transakcione analize koji najviše mogu pomoći savetniku ili terapeutu
KNJIGA JE IZDANJE EKONOMSKOG INSTITUTA N.R.SRBIJE IZ 1953.G. OBRADJEN JE PERIOD ..KRAJ XVIII.VEKA ..XIX.VEK..OKUPACIJA TURSKE U VREME SRPSKIH USTANAKA ..PERIOD POSLE TOGA SA POSEBNOM OBRADOM DRUGE POLOVINE XIX.VEKA..PERIOD PRED I.SV.RAT...PERIOD IZMEDJU DVA RATA I POSLERATNI PERIOD DO 1953.G...KNJIGA JE FORMATA VECEG OD A4..TVRDI POVEZ I IMA 630.STR.. STANJE KNJIGE JE VRLODOBRO ..KORICE MALO POKAZALE NA COSKOVIMA PA SU ZASTICENE OD DALJEG OSTECENJA SA SIROKIM SELOTEJPOM..UNUTRASNJOST ODLICNA NIGDE SARANA CEPANA PODVLACENA I SL...TEMATIKA JE IZUZETNO BRADJENA SA TABELAMA I PROCENTIMA DO U DETALJA..SVAKI OD GORE POMENUTIH PERIODA JE I TEKSTUALNO OBRADJEN SA ISTORIJSKIM I POLITICKIM I VOJNIM STANJEM U SRBIJI..SVAKA OBLAST KOJA JE OBRADJENA IMA I SPISAK LITERATURE KOJA JE KORISCENA TOKOM PISANJA KNJIGE ..RETKO DOBRA I STRUCNA KNJIGA SA PODACIMA KOJI POTPUNO OSLIKAVAJU STANJE U SRBIJI I NAVODE NA RAZMISLJANJE ..KAKVA JE SRBIJA BILA I KAKVA JE SADA..OSTALE INFORMACIJE NA UPIT..CENA JE STO HILJADA DINARA..
Lux izdanje za svaki mesec u godini na preko 7500 stranica, veći format, zlatotiska, KAPITALNO, odavno rasprodato, gotovo nenalazivo u ponudi kao komplet. Odlično očuvano, verovatno nekorišćeno (jedino knjga april ima malu ogrebotinu na rikni. SADRŽAJ Knjiga 1 - Januar Knjiga 2 - Februar Knjiga 3 - Mart Knjiga 4 - April Knjiga 5 - Maj Knjiga 6 - Jun Knjiga 7 - Jul Knjiga 8 - Avgust Knjiga 9 - Septembar Knjiga 10 - Oktobar Knjiga 11 - Novembar Knjiga 12 - Decembar Kapitalno izdanje manastira Kaona iz šabačke eparhije organizovano je u 12 knjiga sa akatistima za svaki mesec u godini. Svaka knjiga sadrži po dva akatista za svaki dan sa kratkim životopisom svetitelja kome je upućena molitva kroz akatist. Žitija svetih ava justin popović U 730 akatista nalaze se i akatisti pred Bogorodičinim ikonama: Presveta Bogorodica Kazanska - 1. Januar U Nevolji Svetoj Bogorodici - 3. Januar Sveta Mariupoljska Bogorodica - 8. Januar Sveta Elicka Bogorodica - 11. Januar Bogorodica Mlekopitateljnica - 12. Januar Jedina Nada Očajnih Bogorodica - 15. Januar Sveta Leušenska Bogorodica - 16. Januar Presveta Bogorodica Utešiteljka - 22. Januar Bogorodica Ublaži Moje Žalosti - 26. Januar Sveta Kozeljščanska Bogorodica - 27. Januar Sveta Tinoska Bogorodica - 29. Januar Sveta Bogorodica Lepavinska - 6. Februar Presveta Bogorodica Iverska - 9. Februar Sveta Besedna Bogorodica - 21. Februar Sveta Beočinska Bogorodica - 22. Februar Sveta Pokroviteljka Bogorodica - 24. Februar Bogorodica Umekšanje zlih srca - 25. Februar Kijevsko Pečerska Bogorodica - 26. Februar Bogorodica Ja sam sa vama - 27. Februar Sveta Lilecka Bogorodica - 29. Februar Presveta Bogorodica Čenstohovska - 6. Mart Sveto Blagodatno Nebo Bogorodice - 8. Mart Presveta Bogorodica Vaspitanje - 9. Mart Sveta Igumanija Svečasna Bogorodica - 10. Mart Presvetoj Bogorodici ia Izgnanike - 16. Mart Presveta Bogorodica Milosrđa - 18. Mart Presveta Bogorodica Zastupnica Crkve - 20. Mart Presveta Bogorodica Gora Izobilja - 24. Mart Bogorodica Posrednica Grešnika - 27. Mart Bogorodica Tri Radosti - 30. Mart Presveta Bogorodica Deržavnaja - 31. Mart Sveta Zinovinska Bogorodica - 2. April Bogorodica Cvet Neuvenljivi - 3 . April Sveta Muromska Bogorodica - 12. April Sveta Beljinička Bogorodica - 13. April Sveta Ostrobramska Bogorodica - 14. April Bogorodica Ekonimisa - 15. April Sveta Tambovska Bogorodica - 17. April Živonosni Izvor Bogorodice - 22. April Sveta Molčenska Bogorodica - 24. April Presveta Bogorodica Smolinska - 27 . April Sveta Pečerska Bogorodica - 3. Maj Presveta Bogorodica Neispivena Čaša - 6. Maj Sveta Žirovicka Bogorodica - 7. Maj Sveta Vidropuska Bogorodica - 14. Maj Sv. Vladimirska Mirotočiva Bogorodica, - 20. Maj Sve Ikone Majke Božije - 29. Maj Presveta Bogorodica Pećka - 3. Jun Presveta Bogorodica Bezdinska - 4. Jun Sveta Tabinska Bogorodica - 6. Jun Sveta Čokešinska Bogorodica - 7. Jun Presveta Bogorodica Pesčanska - 8. Jun Bogorodica Iverska Montrealska - 8. Jun Presveta Bogorodica Dostojno Jest - 11. Jun Bogorodica Umilenje Divjejevsko - 14. Jun Presveta Bogorodica Bogoljubovska - 18. Jun Presveta Bogorodica Kosinsko-Modenska - 21. Jun Sveto Umilenje Bogorodice - 22. Jun Sveta Putivljanska Bogorodica - 24. Jun Presveta Bogorodica Tihvanska - 28. Jun Sveta Baljikinska Bogorodica - 29 . Jun Sveta Turkovska Bogorodica - 1. Jul Presveta Bogorodica Ahgirska - 2. Jul Riza Presvete Bogorodice - 2. Jul Bogorodica Trojeručica - 12. Jul Sveta Jelisavetogradska Bogorodica - 15. Jul Presveta Bogorodica Abalicka - 21. Jul Presveta Bogorodica Počajevska - 23. Jul Sveta Trebljanska Bogorodica - 25. Jul Presveta Bogorodica Tolgska - 6. Avgust Presveta Bogorodica Stradalna, - . Avgust Uspenje Presvete Bogorodice - 15. Avgust Sveta Mozdovska Bogorodica - 15. Avgust Presveta Bogorodica Donska - 19. Avgust Sveta Surdetska Bogorodica - 20. Avgust Sveta Portarturska Bogorodica - 21. Avgust Presveta Bogorodica Vladimirska - 23. Avgust Presveta Bogorodica Svecarica - 31. Avgust Bogorodica Igumanija Atonska - 1. Septembar Avgustovska Pobeda Bogorodice - 3. Septembar Bogorodica kupina neopaliva - 4. Septembar Sveta Glinska Bogorodica, - 5. Septembar Sveta Holmska Bogorodica - 6. Septembar Presveta Bogorodica Znamenje - 7. Septembar Rođenje Presvete Bogorodice - 8. Septembar Sveta Zimnenska Bogorodica - 11. Septembar Sveta Bojanska Bogorodica - 12. Septembar Sveta Lesninska Bogorodica - 13. Septembar Presveta Bogorodica „Pogledaj Na Smirenje“ - 15. Septembar Presveta Bogorodica Isceliteljka - 18. Septembar Presveta Bogorodica Pskovsko-Pečerska - 3. Oktobar Pokrov Presvete Bogorodice - 4. Oktobar Bogorodica za izbavljenje od pohota telesnih - 5. Oktobar Sveta Brailovska Bogorodica - 6. Oktobar Sveta Korsunska Bogorodica - 9. Oktobar Presveta Bogorodica Kaluška - 13. Oktobar Bogorodica Umnožiteljka žita - 15. Oktobar Presveta Bogorodica LJubečka - 16. Oktobar Presveta Bogorodica Izbaviteljnica - 17. Oktobar Bogorodica Svih žalosnih radost - 24. Oktobar Bogorodica Ozarenje uma - 26. Oktobar Bogorodica Nerazrušiva tvrđava - 2. Novembar Bogorodica Nerazrušiva tvrđava - 13. Novembar Presveta Bogorodica Gruzinska - 17. Novembar Vavedenje Presvete Bogorodice - 21. Novembar Presveta Bogorodica Brzopomoćnica - 25. Novembar Sveta Pjuticka Bogorodica - 26. Novembar Bogorodica Izbavljenje Od Nedaća - 29. Novembar Sveto Znamenje Novogorodsko Bogorodica - 29. Novembar Sveta Ozerjanska Bogorodica - 30. Novembar Bogorodica Neočekivana Radost - 9. Decembar Sveta Lenkovska Bogorodica - 12. Decembar Sveta Barska Bogorodica - 14. Decembar Bogorodica Spasiteljka onih koji propadaju - 22. Decembar Za porodilje Pomoćnica Bogorodica - . Decembar SADRŽAJ Knjiga 1 - Januar Knjiga 2 - Februar Knjiga 3 - Mart Knjiga 4 - April Knjiga 5 - Maj Knjiga 6 - Jun Knjiga 7 - Jul Knjiga 8 - Avgust Knjiga 9 - Septembar Knjiga 10 - Oktobar Knjiga 11 - Novembar Knjiga 12 - Decembar Kapitalno izdanje manastira Kaona iz šabačke eparhije organizovano je u 12 knjiga sa akatistima za svaki mesec u godini. Svaka knjiga sadrži po dva akatista za svaki dan sa kratkim životopisom svetitelja kome je upućena molitva kroz akatist. U 730 akatista nalaze se i akatisti pred Bogorodičinim ikonama: Presveta Bogorodica Kazanska - 1. Januar U Nevolji Svetoj Bogorodici - 3. Januar Sveta Mariupoljska Bogorodica - 8. Januar Sveta Elicka Bogorodica - 11. Januar Bogorodica Mlekopitateljnica - 12. Januar Jedina Nada Očajnih Bogorodica - 15. Januar Sveta Leušenska Bogorodica - 16. Januar Presveta Bogorodica Utešiteljka - 22. Januar Bogorodica Ublaži Moje Žalosti - 26. Januar Sveta Kozeljščanska Bogorodica - 27. Januar Sveta Tinoska Bogorodica - 29. Januar Sveta Bogorodica Lepavinska - 6. Februar Presveta Bogorodica Iverska - 9. Februar Sveta Besedna Bogorodica - 21. Februar Sveta Beočinska Bogorodica - 22. Februar Sveta Pokroviteljka Bogorodica - 24. Februar Bogorodica Umekšanje zlih srca - 25. Februar Kijevsko Pečerska Bogorodica - 26. Februar Bogorodica Ja sam sa vama - 27. Februar Sveta Lilecka Bogorodica - 29. Februar Presveta Bogorodica Čenstohovska - 6. Mart Sveto Blagodatno Nebo Bogorodice - 8. Mart Presveta Bogorodica Vaspitanje - 9. Mart Sveta Igumanija Svečasna Bogorodica - 10. Mart Presvetoj Bogorodici ia Izgnanike - 16. Mart Presveta Bogorodica Milosrđa - 18. Mart Presveta Bogorodica Zastupnica Crkve - 20. Mart Presveta Bogorodica Gora Izobilja - 24. Mart Bogorodica Posrednica Grešnika - 27. Mart Bogorodica Tri Radosti - 30. Mart Presveta Bogorodica Deržavnaja - 31. Mart Sveta Zinovinska Bogorodica - 2. April Bogorodica Cvet Neuvenljivi - 3 . April Sveta Muromska Bogorodica - 12. April Sveta Beljinička Bogorodica - 13. April Sveta Ostrobramska Bogorodica - 14. April Bogorodica Ekonimisa - 15. April Sveta Tambovska Bogorodica - 17. April Živonosni Izvor Bogorodice - 22. April Sveta Molčenska Bogorodica - 24. April Presveta Bogorodica Smolinska - 27 . April Sveta Pečerska Bogorodica - 3. Maj Presveta Bogorodica Neispivena Čaša - 6. Maj Sveta Žirovicka Bogorodica - 7. Maj Sveta Vidropuska Bogorodica - 14. Maj Sv. Vladimirska Mirotočiva Bogorodica, - 20. Maj Sve Ikone Majke Božije - 29. Maj Presveta Bogorodica Pećka - 3. Jun Presveta Bogorodica Bezdinska - 4. Jun Sveta Tabinska Bogorodica - 6. Jun Sveta Čokešinska Bogorodica - 7. Jun Presveta Bogorodica Pesčanska - 8. Jun Bogorodica Iverska Montrealska - 8. Jun Presveta Bogorodica Dostojno Jest - 11. Jun Bogorodica Umilenje Divjejevsko - 14. Jun Presveta Bogorodica Bogoljubovska - 18. Jun Presveta Bogorodica Kosinsko-Modenska - 21. Jun Sveto Umilenje Bogorodice - 22. Jun Sveta Putivljanska Bogorodica - 24. Jun Presveta Bogorodica Tihvanska - 28. Jun Sveta Baljikinska Bogorodica - 29 . Jun Sveta Turkovska Bogorodica - 1. Jul Presveta Bogorodica Ahgirska - 2. Jul Riza Presvete Bogorodice - 2. Jul Bogorodica Trojeručica - 12. Jul Sveta Jelisavetogradska Bogorodica - 15. Jul Presveta Bogorodica Abalicka - 21. Jul Presveta Bogorodica Počajevska - 23. Jul Sveta Trebljanska Bogorodica - 25. Jul Presveta Bogorodica Tolgska - 6. Avgust Presveta Bogorodica Stradalna, - . Avgust Uspenje Presvete Bogorodice - 15. Avgust Sveta Mozdovska Bogorodica - 15. Avgust Presveta Bogorodica Donska - 19. Avgust Sveta Surdetska Bogorodica - 20. Avgust Sveta Portarturska Bogorodica - 21. Avgust Presveta Bogorodica Vladimirska - 23. Avgust Presveta Bogorodica Svecarica - 31. Avgust Bogorodica Igumanija Atonska - 1. Septembar Avgustovska Pobeda Bogorodice - 3. Septembar Bogorodica kupina neopaliva - 4. Septembar Sveta Glinska Bogorodica, - 5. Septembar Sveta Holmska Bogorodica - 6. Septembar Presveta Bogorodica Znamenje - 7. Septembar Rođenje Presvete Bogorodice - 8. Septembar Sveta Zimnenska Bogorodica - 11. Septembar Sveta Bojanska Bogorodica - 12. Septembar Sveta Lesninska Bogorodica - 13. Septembar Presveta Bogorodica „Pogledaj Na Smirenje“ - 15. Septembar Presveta Bogorodica Isceliteljka - 18. Septembar Presveta Bogorodica Pskovsko-Pečerska - 3. Oktobar Pokrov Presvete Bogorodice - 4. Oktobar
10 knjiga „Kao mirisavi koren koji što ga više tareš, to više miriše, tako i što više čitaš vladiku Nikolaja, ti se više moliš kroz Njegova čitanja i osećaš koliko nebeskog mirisa Arhanđelskog u njegovim delima.” Ove reči prepodobnog Justina Ćelijskog može da potvrdi svako ko je imao priliku da pročita bar jedno pisano delo svetog vladike Nikolaja. Njegove reči su neodoljive i snažno potresaju dušu čovečju a tajna ove neobične siline leži u smernoj i svečovečanskoj Nikolajevoj ljubavi. On je očinski grlio svoj napaćeni narod i svu njegovu muku, patnju i brigu sabirao u svom golemom i jevanđelskom srcu nalazeći za svakoga živu reč utehe i pouke. Sa druge strane, njegova velika učenost i mnoga zvanja nisu ga omeli da i on, upravo u tom neukom i prostosrdačnom narodu prepozna „izvor vode žive” (Jn.7,38) kojim je i sam sebe često pojio i o kome je sa udivljenjem pričao: „Prošao sam mnogo sveta i učio mnogo škola, ali pobožnost sam našao u našem narodu”… Ova zdrava rodoljubivost i duboka čovekoljubivost svetog vladike Nikolaja čini njegove pouke življim, modernijim i lekovitijim od mnogih izgovorenih reči savremenih teoloških naučnika, tumača, psihologa, te je to razlog više zašto smo se odlučili da priredimo ovaj široki odabir njegovih najpoznatijih i najcenjenijih dela. Knjiga broj 1: (512 str.): Duhovne pouke Knjiga broj 2: (372 str.) Misli o dobru i zlu Molitve na jezeru Kasijana Knjiga broj 3: (464 стр.) Teodul Indijska pisma Knjiga broj 4: (542 стр.) Misionarska pisma Knjiga broj 5: (224 стр.) Rat i Biblija Žetve gospodnje Niče i Dostojevski Knjiga broj 6: (296 стр.) Vera svetih Tumačenja Knjiga broj 7: (302 стр.) Emanuil Simboli i signali Jedini čovekoljubac Knjiga broj 8: (438 стр.) Religija Njegoševa Carev zavet Život Svetog Save Knjiga broj 9: (340 стр.) Besede pod gorom Iznad istoka i zapada Srpski narod kao Teodul Knjiga broj 10: (326 стр.) Kroz tamnički prozor
Izdavači: Ibarske novosti, Kraljevo / Matica Srba i iseljenika Srbije, Beograd Biblioteka Vekovi Srbije Priredio: Predrag Rajić Kijuk Povez: tvrd sa omotom Broj strana: 880 + 952 Bogato ilustrovano. Besprekorno očuvane. Catena Mundi je zbirka istorijskih spisa i drugih publikacija koje su napisali različiti autori, a medju mnogim poznatim imenima i vrsnim umova uvršteni su radovi: Miloša Crnjanskog, Vladete Jerotića, Radivoja Pešića, Aleksandra Solovjeva, Jovana Dučića, Rastka Petrovića i mnogih drugih.... „Katena“ je sinteza srpske istorije i duhovnosti u njenom dvomilenijumskom toku. To je „zbornik o srpstvu i Srbima, svemu onome što su činili i, naročito, onom čemu su težili, ujedno i bukvar i sveta knjiga“. Kad se malo razmisli, ona je pravi kovčeg dragocenosti, kao one tablice koje se, povremeno, sa naše planete šalju u kosmos, da bi sa njih, neko tamo, mogao da pročita ko su stanovnici Zemlje. U „Kateni“ piše ko smo, šta smo, odakle smo, i kuda idemo. S A D R Ž A J: 1. Fenomenologija večnog kretanja 2. Evropa, Sloveni, autohtonost 3. Srpski mediteranski kulturološki znak 4. Srbi u ilirskoj kopči 5. Primarna identifikacija i polarizovanje konfesionalnosti 6. Rimokatolički prozelitizam 7. Srbi i seobe 8. Istorija interegnuma na „svetskim verigama“ 9. Balkan - istok na zapadu i zapad na istoku 10. Novovekovni egzodus 11. Verski fanatizam i anihilacija 12. Jugoslavizam i politički pragmatizam 13. Psihopatologija istorije ili politička kontraproduktivnost 14. Srbi u rasejanju 15. Pod žigom Drugog svetskog rata 16. Duhovno biće i varvarstvo 17. Dokumenti 18. Istorija savremenog izgonstva Srba 19. Svedočanstva 20. Drama ateizacije 21. „Hegemonistički greh“ i revolucionarni ekspanzionizam 22. Srpsko pitanje ili politika permanentne „kosovizacije“ 23. Istina i egzistencija na vratima XXI veka 24. Catena Mundi ili fenomenologija duha (K-115)
CATENA MUNDI - SRPSKA HRONIKA NA SVETSKIM VERIGAMA, TOM I i II Grupa autora Žanrovi: Enciklopedije, Istorija Izdavač: Catena Mundi Broj strana: 1826 Povez: Tvrd, zaštitni omot Format: 31 cm Opis Catena mundi je sinteza srpske istorije i duhovnosti u njenom dvomilenijumskom toku. To je „zbornik o srpstvu i Srbima, svemu onome što su činili i, naročito, onom čemu su težili, ujedno i bukvar i sveta knjiga“. Šta je Catena mundi? Prvo izdanje je objavljeno u vihoru rata 1992. godine. Čim je odštampana, veliko interesovanje publike za ovakvim štivom misteriozno je prekinuto nestajanjem enciklopedije Catena mundi sa polica knjižara. Po rečima prodavaca, neko je za nepunih desetak dana kupio skoro celokupan tiraž, tako da se enciklopedija nije mogla nabaviti. Enciklopedija Catena mundi – srpska hronika na svetskim verigama, čiji je priređivač Predrag Dragić Kijuk, predstavlja sintezu Srba i srpstva dugu dva milenijuma. Knjiga uobličava duhovnu i civilizacijsku tradiciju i najznačajnije domete srpske istorije na Balkanu, sa jasnom porukom da srpski narod treba ozbiljnije da se okrene samospoznaji. Catena mundi je zbirka istorijskih spisa i drugih publikacija koje su napisali različiti autori, a među mnogim poznatim imenima i vrsnim umova uvršteni su radovi: Miloša Crnjanskog, Vladete Jerotića, Radivoja Pešića, Aleksandra Solovjeva, Jovana Dučića, Rastka Petrovića, vladike Nikolaja Velimirovića i mnogih drugih…. Catena mundi je sinteza srpske istorije i duhovnosti u njenom dvomilenijumskom toku. To je „zbornik o srpstvu i Srbima, svemu onome što su činili i, naročito, onom čemu su težili, ujedno i bukvar i sveta knjiga“. U „Kateni“ piše ko smo, šta smo, odakle smo, i kuda idemo. Ko je tvorac Catene mundi? KijukPredrag Dragić Kijuk, tvorac Catene mundi, bio je i ostao remetnik: borio se protiv zaborava, a za trajne vrednosti, neodvojive od uspravnog stajanja pred Bogom i ljudima. U Kembridžovom enciklopedijskom izdanju (Cambridge, England) „2.000 intelektualaca u 21. veku”dobio je odrednicu na urednički poziv. Internacionalni biografski centar (St. Thomas Place, England) proglasio ga je 2010. godine za jednog od 100 slobodnih mislilaca u svetu. Bio je jedan od osnivača „Fonda istine“ (Beograd), Svetskog sabora Srba (Hajdelberg), Crkveno-narodnog sabora (Prizren), „Centra za hrišćanske studije“ (Beograd), udruženja intelektualaca „Srpska nacionalna svest“ (Niš) i izdavačke kuće „Euro Epistel“ (Ašafenbrug). Sva ova udruženja borila su se za istinu o Srbima u doba kada je ta istina, po nalozima Imperije, bila zabranjena, i kada je Vol strit zaratio protiv Kosovskog zaveta. Inicirao je i bio jedan od autora deklaracije na pet jezika („Slovo o srpskom jeziku“, 1998), koja je tražila hitnu obnovu srbistike umesto štetočinske serbokroatistike. Pokrenuo je i uređivao biblioteke – „Srpska dijaspora“ i „Srpska porodična biblioteka“. Enciklopedija Catena mundi nastajala je godinama u Kijukovoj radnoj sobi. Konačno, 1992. godine, ukazala se prilika da se ovako maestralno delo objavi. Iako je enciklopedija trebalo da predstavlja temelj nove srpske društvene, intelektualne i naučne svesti, ona nije u dovoljnoj meri pronikla u javno mnjenje, niti je doživela ozbiljniju promociju i put do čitalaca. Naime, čim je odštampana, veliko interesovanje publike za ovakvim štivom misteriozno je prekinuto nestajanjem enciklopedije Catena mundi sa polica knjižara. Po rečima prodavaca, neko je za nepunih desetak dana kupio preostali tiraž, koji nije unapred prodat u pretplati, tako da se enciklopedija nije mogla nabaviti. Enciklopedija u dva toma, na skoro 2000 strana, 260 autora, na desetine malo poznatih kolornih mapa, daje odgovore na sledeća pitanja: - Šta je istina o Srbima koji su pre deset vekova naselili Italiju? - Šta je istina o Slovenima na Mediteranu? - Ko je i kada podelio Srbe i Hrvate? - Ko je tvorac jugoslovenske ideje? - Da li su Hrvati konvertiti? - Da li Amerika ima kompleks stare Evrope? - Zašto Albanci kriju istinu o svojoj pravoj postojbini? - Zašto istorija prećutkuje srpsku državu u Tesaliji i Srbe na Peloponezu? - Gde su živeli Srbi, prema starim kartama? - Gde su sve u 17. veku naseljeni Srbi u Sloveniji? - Šta je vatikanska ideologija? - Kako se Vatikan odnosio prema srpskom pitanju? - Ko prećutkuje da je vinčansko pismo najstarije pismo na svetu? - Da li će se stvoriti nova Alpe-Adria-Nemačka? - Zašto karte nazivaju Bosnu i Hercegovinu vojvodstvom Svetog Save? - Gde je sakrivena arhiva o masakru nad Srbima? - Šta je istina o povijesnom pravu Hrvata? - Ko su i šta su u stvari bili oficiri NDH? - Da li je ostvariva ideja podunavske federacije? - Zašto je baron Sarkotić početak uspona NDH? - Gde su dečija stratišta u „Svetoj Hrvatskoj“? - Šta je istina o Srbima u Habzburškoj monarhiji? - Ko je odgovoran za podelu Srpske Crkve? - Da li su ustaše porušile 500 ili više srpskih crkava? - Zašto Rimokatolička crkva krije istinu o konkordatu sa Hitlerom? - Gde je arheološko blago Starčeva, Vinče, Banjice? - Je li Balkan kolevka svetske civilizacije? - Šta su Srbi dali mediteranskoj kulturi? - Otkud srpski knezovi na ostrvu Samos? - Kada je srpski istoričar napisao prvu hrvatsku istoriju? - Zašto NDH i HDZ imaju slične planove? - Čemu nas uče Kvaternik, Starčević i Pavelić? - Kako su nestali Srbi katolici? - Ko je federalizovao Drugu Jugoslaviju? - Da li se sudbina Srbije kroji za stolom velikih sila? Po Kijuku, ovo je „prva jedinstvena istorija o fenomenu i sudbini Srba, koja objašnjava istinu o narodu čija se država rasprostirala na istoj teritoriji gde i kolevka svetske civlizacije“, „prva martirijska istorija srpskog naroda i nema veće istine od one na njenim stranicama“; ona „prvi put kod nas progovara o razlozima lažne istoriografije Slovena i Srba i planovima katoličke ideologije“ i „jedina se do sada usuđuje da ponudi odgovore na sva, za Srbe, tragična pitanja – i pomaže vam da razlikujete nametnutu ulogu taoca od prave istine“… To je, istovremeno, i „prva knjiga o srpskim zabludama, istinama, vekovnim stradanjima i nametnutim politikama“, bez koje se, po Kijuku, ostaje u „paklenom rezervatu antislovenske ideologije“, a sa kojom se saznaje da naša „skrivene kulturna istorija nezaustavivo otvara vrata 21. veka“. Ona se bavila i sudbinom Srbije i Jugoslavije, svedočila o tobožnjem „hegemonističkom grehu Srba“ i, kako reče njen autor, o „satanizovanju naroda koji je „jugoslovensku ideju“ platio krvlju“. Po Kijuku, knjiga Catena mundi je kadra da zameni čitave biblioteke, jer pomaže našoj deci da se suoče sa „dostojanstvom istine“. Ona je po prvi put objavila geografske karte koje svedoče o rasprostranjenosti srpskog naroda, njegove Crkve i države, kao i o prapostojbini Albanaca. O tekstovima zbornika Knjiga je riznica izuzetnih, i u vreme ono, a i danas, često prikrivenih tekstova o istorijskoj sudbini Srba. Ona se bavila skrivenom istorijom drevnog srpstva i Slovenstva, u tekstovima poput onog M. Gimbutasa o vinčanskom, kao najstarijem, pismu, ili onom, V. Rudeljeva, o istoriji etničkog imena Srba i Hrvata. Radivoje Pešić bavio se autohtonošću Slovena na Balkanu, a Srboljub Živanović antropološkim dokazima slovenskih drevnosti na ovom prostoru. Tu su bili i prilozi Crnjanskog i Petrovića o našim toponimima u Engleskoj, koji potiču iz drevnosti srpsko-keltske. srpska-oaza-u-italijiKijuk je, kao i Vladika Nikolaj, znao da smo drevnog porekla; nedavno je ruski genetičar Kljosov, modelom praćenja jednog genetskog markera, pokazao da svi Indoevropljani potiču sa Balkana, sa teritorije današnje Srbije, uključujući i Staru Srbiju –Kosmet i Makedoniju (a teza o Srbima na Peloponezu, istaknuta u „Kateni“, dokazana je, ponovo, knjigom, izašlom i kod nas, Grka Dimitrija Petalasa, koji daje reči slovenskog porekla u svom peloponeskom zavičaju, i tvrdi da je tamošnje stanovništvo slovenskog porekla, što grčka država od 19. veka sistematski poriče, menjajući toponime, hidronime i grcizirajući imena.) „Katena“ se, takođe, bavila, i to više nego ozbiljno, stavovima naših neprijatelja prema srpskom nacionalnom pitanju: Kijuk je objavio i Kvaternikov tekst o Hrvatima, tekst Ante Pavelića o konvertitskom narodu, stvorenom od Vatikana i Beča, kome je pripadao, kao i najvažnije stavove Ante Starčevića. U knjizi je i nezaobilazan tekst Artura Evansa o Srbima, Hrvatima i evropskoj politici, kao i tekstovi episkopa Nikodima Milaša, Jovana Olbine, Sime Simića i drugih o prekrštavanju srpskog naroda… Nezaobilazne su analize porekla Albanaca iz pera Hrvata Šuflaja i članak Vladana Đorđevića o albanskom pitanju i odnosu evropskih sila prema njemu. Veliki deo knjige bavio se središtem „hrišćanstva bez Hrista“, Vatikanom, i njegovom srboubilačkom politikom, kao i najbolje čuvanom tajnom Vatikana, Nezavisnom Državom Hrvatskom i Jasenovcem i drugim logorima i jamama kojima se, po ko zna koji put, dokazivalo da je u pravu bio Dostojevski kada je pisao da je rimokatolicizam gori od ateizma jer nameće izopačeni Hristov lik. Srbi u Sloveniji, Srbi u Hrvatskoj, Srbi u Bosni i Hercegovini, Srbi u Vojvodini i na Kosovu i u Metohiji, Srbi u Makedoniji – sve je to bila tema „Katene“. Naravno, Kijuk je želeo da osvetli i zločinačku politiku Komunističke partije prema srpstvu – objavio je niz ogleda na tu temu, među kojima se isticao tekst Koste Čavoškog o KPJ i srpskom pitanju. Autora u knjizi ima preko 260! Stanje odlično maltene novo K.D.S. 2.+
Veliki format, tvrd povez sa omotom druga i treca knjiga su nekoriscene a prvi tom sam samo ja procitao SRPSKA HRONIKA NA SVETSKIM VERIGAMA Broj strana: 1826 Catena mundi je sinteza srpske istorije i duhovnosti u njenom dvomilenijumskom toku. To je „zbornik o srpstvu i Srbima, svemu onome što su činili i, naročito, onom čemu su težili, ujedno i bukvar i sveta knjiga“. ; ; Šta je Catena mundi? ; ; Prvo izdanje je objavljeno u vihoru rata 1992. godine. Čim je odštampana, veliko interesovanje publike za ovakvim štivom misteriozno je prekinuto nestajanjem enciklopedije Catena mundi sa polica knjižara. Po rečima prodavaca, neko je za nepunih desetak dana kupio skoro celokupan tiraž, tako da se enciklopedija nije mogla nabaviti. ; ; Enciklopedija Catena mundi – srpska hronika na svetskim verigama, čiji je priređivač Predrag Dragić Kijuk, predstavlja sintezu Srba i srpstva dugu dva milenijuma. Knjiga uobličava duhovnu i civilizacijsku tradiciju i najznačajnije domete srpske istorije na Balkanu, sa jasnom porukom da srpski narod treba ozbiljnije da se okrene samospoznaji. ; ; Catena mundi je zbirka istorijskih spisa i drugih publikacija koje su napisali različiti autori, a među mnogim poznatim imenima i vrsnim umova uvršteni su radovi: Miloša Crnjanskog, Vladete Jerotića, Radivoja Pešića, Aleksandra Solovjeva, Jovana Dučića, Rastka Petrovića, vladike Nikolaja Velimirovića i mnogih drugih…. Catena mundi je sinteza srpske istorije i duhovnosti u njenom dvomilenijumskom toku. To je „zbornik o srpstvu i Srbima, svemu onome što su činili i, naročito, onom čemu su težili, ujedno i bukvar i sveta knjiga“. ; ; U „Kateni“ piše ko smo, šta smo, odakle smo, i kuda idemo. ; ; Ko je tvorac Catene mundi? ; ; KijukPredrag Dragić Kijuk, tvorac Catene mundi, bio je i ostao remetnik: borio se protiv zaborava, a za trajne vrednosti, neodvojive od uspravnog stajanja pred Bogom i ljudima. U Kembridžovom enciklopedijskom izdanju (Cambridge, England) „2.000 intelektualaca u 21. veku”dobio je odrednicu na urednički poziv. Internacionalni biografski centar (St. Thomas Place, England) proglasio ga je 2010. godine za jednog od 100 slobodnih mislilaca u svetu. ; ; Bio je jedan od osnivača „Fonda istine“ (Beograd), Svetskog sabora Srba (Hajdelberg), Crkveno-narodnog sabora (Prizren), „Centra za hrišćanske studije“ (Beograd), udruženja intelektualaca „Srpska nacionalna svest“ (Niš) i izdavačke kuće „Euro Epistel“ (Ašafenbrug). Sva ova udruženja borila su se za istinu o Srbima u doba kada je ta istina, po nalozima Imperije, bila zabranjena, i kada je Vol strit zaratio protiv Kosovskog zaveta. Inicirao je i bio jedan od autora deklaracije na pet jezika („Slovo o srpskom jeziku“, 1998), koja je tražila hitnu obnovu srbistike umesto štetočinske serbokroatistike. Pokrenuo je i uređivao biblioteke – „Srpska dijaspora“ i „Srpska porodična biblioteka“. ; ; ; Enciklopedija Catena mundi nastajala je godinama u Kijukovoj radnoj sobi. Konačno, 1992. godine, ukazala se prilika da se ovako maestralno delo objavi. ; ; Iako je enciklopedija trebalo da predstavlja temelj nove srpske društvene, intelektualne i naučne svesti, ona nije u dovoljnoj meri pronikla u javno mnjenje, niti je doživela ozbiljniju promociju i put do čitalaca. Naime, čim je odštampana, veliko interesovanje publike za ovakvim štivom misteriozno je prekinuto nestajanjem enciklopedije Catena mundi sa polica knjižara. Po rečima prodavaca, neko je za nepunih desetak dana kupio preostali tiraž, koji nije unapred prodat u pretplati, tako da se enciklopedija nije mogla nabaviti. ; ; ; Enciklopedija u dva toma, na skoro 2000 strana, 260 autora, na desetine malo poznatih kolornih mapa, daje odgovore na sledeća pitanja: ; ; -Šta je istina o Srbima koji su pre deset vekova naselili Italiju? ; -Šta je istina o Slovenima na Mediteranu? ; -Ko je i kada podelio Srbe i Hrvate? ; -Ko je tvorac jugoslovenske ideje? ; -Da li su Hrvati konvertiti? ; -Da li Amerika ima kompleks stare Evrope? ; -Zašto Albanci kriju istinu o svojoj pravoj postojbini? ; -Zašto istorija prećutkuje srpsku državu u Tesaliji i Srbe na Peloponezu? ; -Gde su živeli Srbi, prema starim kartama? ; -Gde su sve u 17. veku naseljeni Srbi u Sloveniji? ; -Šta je vatikanska ideologija? ; -Kako se Vatikan odnosio prema srpskom pitanju? ; -Ko prećutkuje da je vinčansko pismo najstarije pismo na svetu? ; -Da li će se stvoriti nova Alpe-Adria-Nemačka? ; -Zašto karte nazivaju Bosnu i Hercegovinu vojvodstvom Svetog Save? ; -Gde je sakrivena arhiva o masakru nad Srbima? ; -Šta je istina o povijesnom pravu Hrvata? ; -Ko su i šta su u stvari bili oficiri NDH? ; -Da li je ostvariva ideja podunavske federacije? ; -Zašto je baron Sarkotić početak uspona NDH? ; -Gde su dečija stratišta u „Svetoj Hrvatskoj“? ; -Šta je istina o Srbima u Habzburškoj monarhiji? ; -Ko je odgovoran za podelu Srpske Crkve? ; -Da li su ustaše porušile 500 ili više srpskih crkava? ; -Zašto Rimokatolička crkva krije istinu o konkordatu sa Hitlerom? ; -Gde je arheološko blago Starčeva, Vinče, Banjice? ; -Je li Balkan kolevka svetske civilizacije? ; -Šta su Srbi dali mediteranskoj kulturi? ; -Otkud srpski knezovi na ostrvu Samos? ; -Kada je srpski istoričar napisao prvu hrvatsku istoriju? ; -Zašto NDH i HDZ imaju slične planove? ; -Čemu nas uče Kvaternik, Starčević i Pavelić? ; -Kako su nestali Srbi katolici? ; -Ko je federalizovao Drugu Jugoslaviju? ; -Da li se sudbina Srbije kroji za stolom velikih sila? ; ; Po Kijuku, ovo je „prva jedinstvena istorija o fenomenu i sudbini Srba, koja objašnjava istinu o narodu čija se država rasprostirala na istoj teritoriji gde i kolevka svetske civlizacije“, „prva martirijska istorija srpskog naroda i nema veće istine od one na njenim stranicama“; ona „prvi put kod nas progovara o razlozima lažne istoriografije Slovena i Srba i planovima katoličke ideologije“ i „jedina se do sada usuđuje da ponudi odgovore na sva, za Srbe, tragična pitanja – i pomaže vam da razlikujete nametnutu ulogu taoca od prave istine“… ; ; To je, istovremeno, i „prva knjiga o srpskim zabludama, istinama, vekovnim stradanjima i nametnutim politikama“, bez koje se, po Kijuku, ostaje u „paklenom rezervatu antislovenske ideologije“, a sa kojom se saznaje da naša „skrivene kulturna istorija nezaustavivo otvara vrata 21. veka“. Ona se bavila i sudbinom Srbije i Jugoslavije, svedočila o tobožnjem „hegemonističkom grehu Srba“ i, kako reče njen autor, o „satanizovanju naroda koji je „jugoslovensku ideju“ platio krvlju“. Po Kijuku, knjiga Catena mundi je kadra da zameni čitave biblioteke, jer pomaže našoj deci da se suoče sa „dostojanstvom istine“. Ona je po prvi put objavila geografske karte koje svedoče o rasprostranjenosti srpskog naroda, njegove Crkve i države, kao i o prapostojbini Albanaca. ; ; O tekstovima zbornika ; ; Knjiga je riznica izuzetnih, i u vreme ono, a i danas, često prikrivenih tekstova o istorijskoj sudbini Srba. Ona se bavila skrivenom istorijom drevnog srpstva i Slovenstva, u tekstovima poput onog M. Gimbutasa o vinčanskom, kao najstarijem, pismu, ili onom, V. Rudeljeva, o istoriji etničkog imena Srba i Hrvata. Radivoje Pešić bavio se autohtonošću Slovena na Balkanu, a Srboljub Živanović antropološkim dokazima slovenskih drevnosti na ovom prostoru. Tu su bili i prilozi Crnjanskog i Petrovića o našim toponimima u Engleskoj, koji potiču iz drevnosti srpsko-keltske. ; ; srpska-oaza-u-italijiKijuk je, kao i Vladika Nikolaj, znao da smo drevnog porekla; nedavno je ruski genetičar Kljosov, modelom praćenja jednog genetskog markera, pokazao da svi Indoevropljani potiču sa Balkana, sa teritorije današnje Srbije, uključujući i Staru Srbiju –Kosmet i Makedoniju (a teza o Srbima na Peloponezu, istaknuta u „Kateni“, dokazana je, ponovo, knjigom, izašlom i kod nas, Grka Dimitrija Petalasa, koji daje reči slovenskog porekla u svom peloponeskom zavičaju, i tvrdi da je tamošnje stanovništvo slovenskog porekla, što grčka država od 19. veka sistematski poriče, menjajući toponime, hidronime i grcizirajući imena.) ; ; „Katena“ se, takođe, bavila, i to više nego ozbiljno, stavovima naših neprijatelja prema srpskom nacionalnom pitanju: Kijuk je objavio i Kvaternikov tekst o Hrvatima, tekst Ante Pavelića o konvertitskom narodu, stvorenom od Vatikana i Beča, kome je pripadao, kao i najvažnije stavove Ante Starčevića. U knjizi je i nezaobilazan tekst Artura Evansa o Srbima, Hrvatima i evropskoj politici, kao i tekstovi episkopa Nikodima Milaša, Jovana Olbine, Sime Simića i drugih o prekrštavanju srpskog naroda… ; ; Nezaobilazne su analize porekla Albanaca iz pera Hrvata Šuflaja i članak Vladana Đorđevića o albanskom pitanju i odnosu evropskih sila prema njemu. Veliki deo knjige bavio se središtem „hrišćanstva bez Hrista“, Vatikanom, i njegovom srboubilačkom politikom, kao i najbolje čuvanom tajnom Vatikana, Nezavisnom Državom Hrvatskom i Jasenovcem i drugim logorima i jamama kojima se, po ko zna koji put, dokazivalo da je u pravu bio Dostojevski kada je pisao da je rimokatolicizam gori od ateizma jer nameće izopačeni Hristov lik. Srbi u Sloveniji, Srbi u Hrvatskoj, Srbi u Bosni i Hercegovini, Srbi u Vojvodini i na Kosovu i u Metohiji, Srbi u Makedoniji – sve je to bila tema „Katene“. ; ; Naravno, Kijuk je želeo da osvetli i zločinačku politiku Komunističke partije prema srpstvu – objavio je niz ogleda na tu temu, među kojima se isticao tekst Koste Čavoškog o KPJ i srpskom pitanju. U1
Spoljašnjost kao na fotografijama, unutrašnjost u dobrom i urednom stanju! Prvo izdanje ! - Knjiga I - 1937. godina - Knjiga II - 1938. godina - Knjiga III - 1939. godina - Knjiga IV - 1940. godina (u malkice losijem stanju u odnosu na ostale knjige iz kompleta) - Knjiga V - 1940. godina Komentar zakona o izvršenju i obezbedjenju Ivo Matijević, Ferdo Čulinović Ferdo Čulinović (Karlovac, 17. maj 1897 — Zagreb, 15. septembar 1971) je bio pravni istoričar i profesor na Sveučilištu u Zagrebu. Rođen je 17. maja 1897. u Karlovcu. Detinjstvo je proveo, osnovnu i srednju školu (1915) je završio u Senju.[1] Nakon Prvog svetskog rata, pošto se vratio iz austrougarske vojske završio je Pravni fakultet u Zagrebu, a već 1922. je i doktorirao na istom fakultetu.[1] Najpre se zaposlio u carinskoj službi u Splitu (1919—1924), a nakon toga je radio u pravosuđu.[2] prvo kao državni tužilac u Subotici 1924—1928, a zatim na reznim stepenima sudijske karijere. Bio je predsednik okružnih sudova u Beloj Crkvi, Požarevcu, Pančevu, Gospiću i Varaždinu.[2] Takođe je bio starešina državnog tužilaštva u Novom Sadu.[1] Istovremeno, pokazao je veliki interes za književnošću i prevođenjem. Značajan rad mu je zbirka novela „Bura”, objavljena 1927. godine u Subotici. Bavio se i naučnim istraživanjima, a od značajnijih radova u međuratnom periodu su mu bile naučne studije „Statut grada Senja” i „Dušanov zakonik”.[1] Napisao je i više rasprava o zemljoknjiškom pravu.[3] Uz Baltazara Bogišića je bio jedan od najistaknutijih predstavnika pravne etnologije. Koristeći kao materijal narodne uzrečice, pesme, pripovetke, na teritoriji Jugoslavije,[4] objavio je knjigu „Narodno pravo: zbornik pravnih misli iz naših narodnih umotvorina”, koju je objavio u Beogradu 1938. godine.[5] Uređivao je časopise „Pravosuđe” (1931−36) i reviju „Pravni život” (1935−36).[2] Zbog istaknutog antiustaškog delovanja je nakon uspostavljanja NDH smenjen sa mesta okružnog sudije u Gospiću i neko vreme je bio nezaposlen boraveći u Splitu, a nakon toga je ponovo postavljen za sudiju Okružnog suda u Varaždinu. Decembra 1941. godine se priključio NOP. Godine 1943. je prešao na slobodnu teritoriju. Kraće vreme se zdržao u štabu 13. proleterske brigade i u Glavnom štabu Hrvatske.[3] Bio je jedan od osnivača narodne vlasti u Hrvatskoj tokom Drugog svetskog rata.[1] Kao članu ZAVNOH, poverena mu je organizacija sudstva na oslobođenoj teritoriji u Hrvatskoj.[5] Na oslobođenoj teritoriji je započeo izdavanje čaospisa „Narodni pravnik” i u njemu objavio više svojih članaka.[6] Aktivno je sarađivao u izradi materijalnih i organizatorskih propisa o radu sudova u Hrvatskoj. Ove propise je nakon rata objavio u Zborniku Pravnog fakulteta, pod naslovm „Propisi o sudstvu Hrvatske za NOB” (1951).[7] Bio je potpresednik odeljenja pravosuđa za Hrvatsku, sekretar Zakonodavne komisije ZAVNOH i Zemaljske komisije za ratne zločine u Hrvatskoj. Za rad u toku rata je odlikovan Ordenom bratstva i jedinstva i Ordenom zasluga za narod.[1] Juna 1945. godine je izabran za profesora Pravnog fakulteta na Sveučilištu u Zagrebu i vodio je katedru za pravnu istoriju.[8] Dva puta je biran za dekana Pravnog fakulteta školske 1948/49. i 1958/59. godine.[6] Predavao je najpre „Razvitak narodne vlasti za vreme NOB”, i napisao prvi univerzitetski udžbenik iz te oblasti (1946), zatim je predavao „Opštu istoriju države i prava” i „Teoriju države i prava”, a od 1950. Istoriju države i prava naroda Jugoslavije.[7] Osnivač je postdiplomskih studija iz državnopolitičkih nauka (1963).[2] Jedan od njegovih poznatih đaka bio je Hodimir Sirotković.[5] Nastavio je da se bavi naučnim radom, posebno iz oblasti revolucionarnih promena u tada najnovijoj istoriji,[8] državno-pravne i političke istorije,[8] kao i nacionalnog pitanja.[8] Osnivač je Instituta za istoriju države i prava naroda Jugoslavije na Pravnom fakultetu u Zagrebu i bio je njegov prvi direktor (1953).[2] Pod njegovim rukovodstvom, Institut je sakupio obimnu dokumentaciju iz državnopravne i političke istorije.[6] Osim predavanja koja je držao na diplomskim i podstdiplomskim studijama, održao je brojna predavanja iz oblasti državno pravne i političke istorije na drugim pravnim fakultetima u državi i inostranstvu, akadiemije nauke i umetnosti, narodnim i radničkim univerzitetima, domovima JNA i drugo.[9] Inicijator je i organizator brojnih naučnih skupova, kao što su „Petrova gora” (1969), „Lika u Narodnooslobodilačkom ratu” (1970), „Drugi svetski rat i mir među narodima” (1970).[9] Iz zdravstevnih razloga je penzionisan na jesen 1967. godine, a njegov naslednik na katedri bio je Konstantin Bastaić.[5] I nakon penzionisanja je nastavio da se bavi naučnim radom. Tako je nastalo i njegovo najznačajnije delo „Okupatorska podela Jugoslavije”, koje je 1970. godine u Beogradu objavio Vojnoistorijski zavod.[8] Sahranjen je na Mirogoju 19. maja. Od njega se u ime JAZU oprostio akademik Vlasislav Brajković, u ime SANU akademik Vaso Čubrilović, a u ime SAZU akademik Lado Vavpetič.[6] Akademik Zbog brojnih i zapaženih naučnih rezultata u istraživanju državnopravne istorije Jugoslavije, 10. juna 1955. izabran je za dopisnog, a 16. juna 1962. za redovnog člana JAZU u Zagrebu, kada je postao i član Odbora za narodni život i običaje, u čijem radu je učestvovao do smrti.[9][5] JAZU je uedno bio izdavač brojnih njegovih radova. Dopisni člana SANU u Beogradu je postao 1965. godine. [8] Dobitnik je Nagrade „Božidar Adžija” za životno delo (1967),[2] koja je predstavljala najviše naučno priznanje u SR Hrvatskoj.[6] Oktobra 1970. Moskovski državni univerzitet Lomonsov mu je svečano dodelio počasnu titulu dokotra iz istorijskih nauka, za njegov celokupan naučni rad, kao prvom jugoslovenskom naučnom radniku.[9] Dela Ostavio je za sobom čitavu biblioteku naučnik i stručnih radova. Napisao je 48 knjiga i posebno štampanih monografija, 35 naučnih radova u raznim zbirkama, 115 rasprava objavljenih u časopisima, kao i niz recenzija, prikaza i novisnkih članaka.[7] „O slobodi volje” (1929) „Upisi u zemljišnu knjigu” (1930) „Dušanov zakonik” (1931) „Komentar zemljišnoknjižnih zakona” (1931) „Zemljišna knjiga i njeno osnivanje” (1931) „Komentar zakona o izdavanju tapija” (1932) „Baštinsko pravo tapijskog sistema” (1932) „Zemljišnoknjižno pravo” (1933) „Žena u našem krivičnom pravu” (1934)[10] „Statut grada Senja” (1934) „Narodno pravo: zbornik pravnih misli iz naših narodnih umotvorina” (1938) „Komentar zakona o izvršenju i obezbeđenju” knjige 1—5, sa Ivom Matijevićem (!937-1940) „O pravu uopće” (1946) „Pravosuđe u Jugoslaviji” (1946) „Sudovi nove Jugoslavije” (1946) „Opća istorija države i prava”, knjiga 1:„Robovlasnička država”, knjiga 2: „Feudalna - buržoaska - socijalistička država” (1949) „Seljačke bune u Hrvatskoj” (1951) „Devetsto osamnaesta na Jadranu” (1951) „Revolucionarni pokret u Istri 1921.” (1951) „Razvitak jugoslovenskog feudalizma” (1952) „Riječka država” (1953) „Državnopravna istorija jugoslovenskih zemalja XIX i XX vijeka”, 1 i 2 (1953) „Nacionalno pitanje u jugoslovenskim zemljama” (1955) „Odjeci Oktobra u jugoslovenskim krajevima” (1957) „Slom stare Jugoslavije” (1958) „Stvaranje jugoslovenske države” (1959) „Jugoslavija između dva rata” (1961) „Razvitak jugoslavenskog federalizma” (1962) „Pomorska politika stare Jugoslavije” (1962) „Državnopravni razvitak Jugoslavije” (1963) „Šta je nacija” (1964) „Dvadesetsedmi mart” (1965) „Narodnost i ustavi Jugoslavije” (1965) „Dokumenti o Jugoslaviji” (1968) „Državnopravni razvitak Vojne krajine (s posebnim osvrtom na Slavoniju)” (1969) „Okupatorska podela Jugoslavije” (1970) Mnogi njegovi radovi su štampani u „Radovima” i „Starinama” JAZU i Pomorskom zborniku u Zadru.
odlično očuvan i redak primerak sa minimalnim tragovima čitanja AUTOR J. F. Rutherford IZDAVAČ Međunarodno društvo istraživača Biblije 1922. ( prvo na našim prostorima ) UVEZ tvrdi BROJ STRANICA 339 HRABRI PROPOVEDNICI Istraživačima Biblije je bila potrebna hrabrost da bi propovedali. Trebalo je da objavljuju „dobru vest“ krotkima, ali i „dan osvete“ zlima. Brat Džon Hoskin, koji je živeo u Kanadi, odvažno je svedočio uprkos protivljenju. U proleće 1921, u službi je naišao na jednog metodističkog sveštenika. Brat Hoskin je na početku razgovora rekao: „Trebalo bi da prijateljski razgovaramo o Svetom pismu. Ali čak i ako imamo različito mišljenje o nečemu, ipak se možemo složiti da se oko toga ne slažemo i rastati se kao prijatelji.“ Ali to se nije desilo. Brat Hoskin je ispričao: „Razgovarali smo samo nekoliko minuta kada je sveštenik toliko snažno zalupio vratima da sam pomislio da će se staklo s njih sručiti na pod.“ „Što ne odeš kod nevernika i propovedaš njima?“, vikao je sveštenik. Brat Hoskin ništa nije rekao na to, ali dok je odlazio, pomislio je: „Čini mi se da sam upravo razgovarao s jednim takvim.“ Sutradan, dok je držao propoved u crkvi, sveštenik je nastavio da napada našeg brata. „Upozorio je vernike na mene, rekavši im da sam najveći prevarant koji je ikada došao u taj grad i da me treba ubiti“, ispričao je brat Hoskin. Ali njega to nije zaustavilo već je nastavio da propoveda i razgovarao je s mnogim ljudima. On je rekao: „Uživao sam u službi više nego ikad. Nekoliko ljudi mi je čak reklo: ’Sam Bog te je poslao!‘ i ponudili su mi pomoć da ne bih ni u čemu oskudevao.“ LIČNO I PORODIČNO PROUČAVANJE Kao pomoć u razumevanju Biblije, u časopisu Zlatni veka redovno su izlazile rubrike s biblijskim pitanjima i odgovorima. Primera radi, u rubrici „Biblijske pouke za mlade“ nalazila su se pitanja koja su roditelji mogli da razmatraju s decom. Roditelji bi najpre postavili deci neko pitanje, a zatim bi im pomogli da u Bibliji nađu odgovor na njega. Pitanja kao što je „Koliko knjiga ima u Bibliji?“ pomagala su deci da nauče neke osnovne stvari. Druga, kao što je „Da li svaki pravi hrišćanin treba da očekuje progonstvo?“ pripremala su mlade da odvažno svedoče. Postojala je još jedna rubrika s pitanjima i odgovorima namenjena onima koji su već dobro poznavali Bibliju. Odgovori su se mogli pronaći u knjizi Božanski plan vekova, prvom tomu Studija Pisma. Iako su hiljade čitalaca mnogo naučile iz ovih rubrika, u časopisu Zlatni vek od 21. decembra 1921. objavljeno je da će obe rubrike prestati da izlaze. Zašto je došlo do te promene? Braća koja su u to vreme organizovala propovedanje uvidela su da je potrebno da zainteresovane osobe sistematski proučavaju Bibliju. Zato je u novembru 1921. objavljena knjiga Harfa Božja. Ljudi koji su uzeli tu knjigu ujedno su bili upisani na biblijski kurs na kom su se razmatrale različite biblijske teme. Tako su mogli da saznaju više o Božjoj nameri da ljudima podari večni život. Kako je taj kurs izgledao?
Vil Djurant ISTORIJA CIVILIZACIJE 1-12 NOVO + 2 KNJIGE Vojnoizdavački zavod i Narodna knjiga Beograd, 2004. godine, 12 tomova, lux izdanje, veći format, tvrd povez, zlatotisak. Ćirilica. Knjige su nove. Uz komplet idu dodatno DVE BONUS knjige koje se ne sadrže u kompletu. Vilijam Džejms Djurant (1885 - 1981), američki pisac, istoričar i filozof. Najpoznatiji je upravo po svom delu ISTORIJA CIVILIZACIJA u 12 tomova, The Story of Civilization koju je napisao zajedno sa svojom suprugom Arijel i objavljivao između 1935. i 1975. godine. Njegovo ranije delo Istorija filozofije (engl. The Story of Philosophy), koju je napisao 1926, je značajno pomoglo popularizovanju filozofije. Komplet sadrži sledeće naslove: 01. ISTOČNE CIVILIZACIJE 02. ŽIVOT GRČKE 03. CEZAR I HRIST 04. DOBA VERE I 05. DOBA VERE II 06. RENESANSA 07. REFORMACIJA 08. POČETAK DOBA RAZUMA 09. DOBA LUJA XIV 10. VOLTEROVO DOBA 11. RUSO I REVOLUCIJA 12. NAPOLEONOVO DOBA BONUS KNJIGE: 1. UM CARUJE - Životi i mišljenja velikih filozofa - PLATON - ARISTOTEL I GRČKA NAUKA - BEKON - SPINOZA - VOLTER I FRANCUSKA PROSVEĆENOST - IMANUEL KANT I NEMAČKI IDEALIZAM - ŠOPENHAUER - HERBERT SPENSER - FRIDRIH NIČE - SAVREMENI EVROPSKI FILOZOFI 2. OGNJIŠTE MUDROSTI Smotra ljudskog života i ljudske sudbine ISTORIJA CIVILIZACIJE 01 ISTOČNE CIVILIZACIJE Istorija civilizacije u Egiptu i na Bliskom istoku do Aleksandrove smrti, i u Indiji, Kini i Japanu od samih početaka do našnjih dana sa uvodom o prirodi i osnovama civilizacije i 86 ilustracija i mapa. Knjiga se može porediti sa velikim delima francuskih enciklopedista osamnaestog veka jer predstavlja najsveobuhvatniji pokušaj našeg doba da se obuhvati ogromna panorama ljudske istorije i kulture. Sumerska kultura, kao kolevka prvih gradova i pisanih zakona, Egipat koji je usavršio monumentalnu arhitekturu, medicinu i mumifikaciju pre 3500 godina, Vavilon u kome se razvila astronomija i fizika i odakle je poteklo seme zapadne mitologije, Judeja sa Bliskog istoka i njihov kralj Asurbanipal koji je na skulpturama prikazan kao pola čovek, pola čudovište, kao i Judejci koji su odoleli svim pokušajima da ih zatru i zauvek sačuvali svoju kulturu u besmrtnom Starom zavetu. 02 ŽIVOT GRČKE Istorija grčke civilizacije od početaka i istorija Bliskog istoka od smrti Aleksandra Velikog do rimskog osvajanja sa uvodom o preistorijskoj kulturi Krita. Tokom dinamične sinteze istorije sveta, autor se bavi večito fascinirajućim problemom grčke civilizacije. Tako je ŽIVOT GRČKE knjiga čiji stil podseća na zlatno doba pisanja o istoriji, pre nego što je usko stručno proučavanje istorije okupiralo tu oblast. Vil Djurant je u potpunosti sagledao životni put Grčke, na isti način kao što bi to činio jedan Atinjanin u petom veku, sa svojim umom željnim znanja, u stalnom traganju za suštinom divne panorame Periklove Atine. Ovo delo Za ovo delo koje je Vil Djurant pisao punih 50 godina, dobio je prestižnu Pulicerovu nagradu. 03 CEZAR I HRIST Autor je učinio da ova knjiga predstavlja monumentalni prikaz istorije sveta, pripremajući je dvadeset pet, a pišući je punih pet godina! Kao i svi tomovi ISTORIJE CIVILIZACIJE, tako se i ovaj tom može čitati nezavisno od drugih. Knjiga sadrži mnoštvo paralela sa savremenom istorijom. Autor iskreno veruje da čitanje događaja iz prošlosti treba da rasvetli sadašnjost i osvetli budućnost. Tako, u klasnim trvenjima i permanentnim borbama za vlast koje simbolišu rimsku istoriju od braće Grah do Cezara, on nalazi analogiju sa razvojem Evrope i Amerike od Francuske revolucije do danas. Djurant nas podseća da su diktatori uvek koristili iste metode, da se socijalna pomoć koristila više od jednog veka pre Hrista i da je prvi rimski sindikat ustanovljen oko 600 godina pre Hrista! Takođe, saznajemo za bankrotstva banaka, „svinjsku burad“ (dotacije iz federalne državne blagajne za javne radove u rejonu nekog kongresmena ili senatora), depresije, vladine projekte i propise, državni socijalizam, prioritetne planove u doba rata, izbornu korupciju, trgovačka udruženja i druge fenomene starog Rima koji bi lako mogli da se uklope u današnje naslove novinskih tekstova. 04 DOBA VERE I 05 DOBA VERE II Istorija srednjovekovne civilizacije - hrišcanske, islamske i judejske, od Konstantina do Dantea, od 325. do 1300. godine naše ere, označava se dobom vere. To doba, iz pera Vila Djuranta, sadrži prikaz srednjevekovnih dostignuća i govori o tome kakav značaj za naše doba imaju hrišćanski, islamski i judejski život i kultura Srednjeg veka. Knjiga sadrži uzbudljive priče o svetom Avgustinu, Hipatiji, Justinijanu, Muhamedu, Harunu al-Rašidu, Karlu Velikom, Vilijamu Osvajaču, Eleonori od Akvitanije, Ričardu Lavljeg Srca, Saladinu, Majmonidu, svetom Franji, svetom Tomi Akvinskom, Rodžeru Bejkonu i mnogim drugim istoriji poznatim ličnostima. Tu su, naravno, i najčuvenije ljubavne priče u istoriji književnosti o Eloizi i Abelaru, o Danteu i Beatriče, ispisane sa uzbudljivom erudicijom. Obe knjige DOBA VERE obuhvataju ekonomiju, politiku, pravo, vlast, religiju, moral, ponašanje, obrazovanje, književnost, nauku, filozofiju i umetnost hrišćana, muslimana i Jevreja, tokom jedne epohe koja je bila svedok sudbinskih borbi između tri velike religije, kao i borbe između religioznog i svetovnog pogleda na ljudski život. Jedna fascinantna priča spaja romantiku, siromaštvo, sjaj, pobožnost i poročnost, feudalizam i monaštvo, jeresi i inkvizicije, katedrale i univerzitete, trubadure i minezingere jednog živopisnog milenijuma. 06 RENESANSA Period od 1304-1576 godine, predstavalja istoriju italijanske civilizacije. Ovaj deo ISTORIJE CIVILIZACIJE sadrži portret jednog sveta na njegovom slavnom vrhuncu, portret fascinantnu i raskošnu Italiju u doba renesanse, od Petrarkinog rodenja do Ticijanove smrti. U ovom tomu, autor izlaže uvodnu studiju ekonomske podloge koja obuhvata razvoj industrije, rast bankarskih porodica, osvrćući se pre svega na čuvane Medičijeve. Na taj nacin on objašnjava razloge zbog kojih je Italija bila prva država, a Firenca prvi grad u Italiji koji ce doživeti budenje modernog doba, prateći procvat kulture od Firence do Milana, Mantove, Ferare, Verone, Venecije, Padove, Parme, Bolonje, Riminija, Urbina, Perude, Sijene i Napulja, a vrhunac je Rim, grad velikih papa renesansne epohe. U svakom gradu Italije, svedoci smo blistave parade prinčeva, kraljica, vojvoda, duždeva, zatim pesnika, istoričara, naučnika i filozofa; slikara, vajara, gravera, iluminatora, grnčara i arhitekata, čitajući mi, zapravo, prisustvujemo razvitku industrije, obrazovanja, ponašanja, morala, kriminala i mode, jer pred našim očima defiluju žene, ljubavi i venčanja, epidemije, gladi, zemljotresi i pogibije. Pred nama je snažni uspon čovečanstva koje se hrabro kreće od konačnog sveta ka svetu beskonačnosti. Ovo je, ujedno, i istorija naroda pod vedrom jutarnjom svetlošću renesanse, kada su bronzana vrata krstionice u Firenci postala simbol pravih rajskih dveri. U takvom ambijentu, sa Pikom dela Mirandolom saznajemo kako je čovek razmišljao, sa Makijavelijem kako je vladao, sa Kastiljoneom kako je živeo, sa Savonarolom kako je umirao. Na gotovo svakom koraku, Vil Djurant probranim rečima crta žive vinjete, Petrarke, Bokača, Kozima, Medičija, Fra Andelika, Donatela, Lorenca Veličanstvenog, Botičelija, Andreje del Sarta, Lodovika Mora, Beatriče i Izabele d Este, Leonarda da Vinčija, Bramantea, Pjera dela Frančeske, Sinjorelija, Perudina, Mantenje, Ariosta, Đovanija Belinija, Đorodonea, Aldusa Manucijusa, Koreda, Aleksandra VI, ezara i Lukreciju Bordžiju, Julija II, Lava X, Rafaela, Mikelanđela, Klementa VII. Autor dovodi priču do dramatičnog vrhunca sa rumenilom sutona Firence i Venecije posle strašnog pustošenja Rima 1527. godine, ali pokazuje kako je čak i opadanje renesanse bilo plodno zahvaljujući Ticijanu, Aretinu, Veronezeu, Celiniju, i, možemo reci, novom Mikelanđelovom životu. Tako nam je ukazano kako je renesansa, oživljavajući klasičnu kulturu, okončala hiljadugodišnju vladavinu orijentalnog duha u Evropi. Na kraju, sledi priprema za Erazma Roterdamskog, Frensisa Bekona i Dekarta, za Spinozu, Voltera, Gibona, Getea, kao i za titane našeg doba u kojima još živi duh renesanse. 07 REFORMACIJA Evropska civilizacija od Viklifa do Kalvina: 1300-1564. Knjigu karakteriše pomno izučavanje ljudi i ideja, verovanja i važnih događaja u doba reformacije. Rreformacije, svakako, predstavlja najznačajniji događaj moderne istorije i u isto vreme nastavak monumentalnog istoriografskog rada Vila Djuranta. Dramatičnost ove epohe, može se porediti sa našom, savremenom, u kojoj su dominirale i dominiraju revolucije i revolucionarna gibanja. Tokom perioda reformacije,socijalne revolucije prate versku revoluciju u gotovo svakoj fazi, tako da je ova knjiga napisana upravo sa tog nekonvencionalnog stanovišta dveju konvergentnih drama. Autor razmišlja o religiji uopšte, o njenom delovanju na pojedinca i na grupu, kao i o stanju i problemima Rimokatoličke crkve u toku dva veka pre Martina Lutera. On se bavi Engleskom, Nemačkom i Češkom, prikazujući ideje i sukobe luteranske reformacije, te sa simpatijama razmatra Erazmove napore usmerene na mirno samoreformisanje Crkve. 08 POČETAK DOBA RAZUMA Doba razuma jeste vreme Šekspira, Bekona, Montenja, Rembranta, Galilea i Dekarta u periodu 1558-1648. Autori u ovom tomu prikazuju razvoj nauke i vaskrsenje filozofije usred vojnih i verskih sukoba. To je, takođe, bilo i doba Keplera i Galileja, Đordana Bruna i Renea Dekarta, pronalaska složenog mikroskopa, teleskopa, termometra, barometra, logaritamskog i decimalnog sistema, otkrića planetarnih orbita i zakona. Postepeno su se rađali moderna Evropa i moderni um. 09 DOBA LUJA XIV Kralj Sunce predstavljen je u ovom tomu u svom najboljem, najgorem i najviše ljudskom izdanju. Engleska i Kromvel, Milton, Čarls I, Džonatan Svift, od genijalnosti do ludila. Švedska i Rusija u doba Petra Velikog. Knjiga se završava sumrakom ralja Sunca, o čemu je pisao i Štefan Cvajg, iz drugog ugla, na romansiran način, oslikavajući ukupnu Francusku tog doba - ali ovo što je Vil Djurant obradio, neuporedivo je, jer se on držao istorijskih činjenica, bez ikakvih izmena. 10 DOBA VOLTERA Doba prosvećenosti nije bez razloga nazvano DOBA VOLTERA, jer je upravo Volter bio najveći pobornik procvata umetnosti i nauke. U ovoj knjizi se Vil Djurant fokusirao na istoriju i dešavanja Francuskoj, Britaniji i Nemačkoj u periodu od 1715. pa do 1756. godine. Vladavina Luja XV, zatim engleska filozofska misp u prvoj polovini XVIII veka, pa Volterov rad, obogaćen podrobnim opisom tadašnjeg okruženja u kom su njegovi tekstovi nastajali. Sledi Johan Sebastijan Bah, jedan od najvećih kompozitora kako baroka, tako muzičke umetnosti uopšte, a na kraju, autor se ponovo vraća Volterovim mislima i tezama, kao i enciklopediji Denija Didroa i filozofskoj klimi tadašnje Evrope. 11 RUSO I RENESANSA Osvrt na dežavanja u Francuskoj i ostatku Evrope u periodu stvaranja Žan Žak Rusoa i tokom Francuske revolucije. Ova knjiga je, takođe, autora ovenčala Pulicerovom nagradom. Autor nas prvo upoznaje sa događajima iz Sedmogodišnjeg rata, dok se u daljem pisanju bazira na razlikama i sličnostima Voltera i Rusoa. Sledi analiza i prikaz katoličkog juga, gde govori o kulturnim i političkim dešavanjima u tadašnjoj Italiji, Španiji i Portugaliji, ali i o austrijskom vunderkindu, Volfgangu Amadeusu Mocartu. Nezaobilazan je i njegov osvrt na slovenske narode, kao i prisutnosti Osmanlija u tom delu Evrope, a tu je i deo posvećen vladavini Katarine Velike u Rusiji. Kao što je obrađen katolički jug, isti pristup je učinjen i kada je u pitanju protestantski sever, kao i Kantov filozofski rad. Džonsonova Engleska kao i krah francuskog feudalizma predstavljaju posebno obrađene teme, radi zaokruživanja tog, za istoriju značajnog perioda. 12 NAPOLEONOVO DOBA U ovoj knjizi, Djurant prati dešavanja iz perioda Francuske revolucije, kao i Napoleonovu vladavinu, uključujući njegova osvajanja i ratove. Osim što je u fokusu Francuska i Bonapartin uspon, autor kroz knjigu prati i kulturno-umetnička dešavanja i razvoj tadašnje Evrope, poput Betovena i književnih dela takozvanih Jezerskih pesnika Engleske. Na kraju, značajan deo knjige autor posvećuje opisu opsade Moskve, Vaterlou, a onda i potpunom krahu Napoleonove vojske, što prati i njegovo izgnanstvo na ostrvo Sveta Jelena, kao i dešavanja neposredno posle toga. Sa ovom knjigom, 12. tomom ISTORIJE CIVILIZACIJE, Vil Djurant završava svoje kapitalno delo. U opisu korišćeni podaci sa interneta.
+ Tehnologija proizvodnje sladovine Schuster/ Weinfurtner/ Narziss prevedene sa nemačkog jezika Poslovna zajednica industrije piva i slada Jugoslavije, Beograd/ Jugoslovensko udruženje pivara, Beograd, 1988/90. 498 + 490 strana, udžbenički format. Očuvane. Požutele i neznatno zaprljane spoljašnosti. Jedna knjiga ima napisan broj na naslovnoj korici i potpis prethodnog vlasnika. U jednoj knjizi samo uočio podvlačenja na 6 strana dok u drugoj nisam. Prošlo je već 17 godina od kako je prof. dr K. Schuster završio rukopis 5. prerađenog izdanja TEHNOLOGIJE PROIZVODNJE SLADOVINE. Nakon ovako dugog perioda vremena, osetila se potreba da se ponovo obradi delo profesora Leberle, poznato kao TEHNOLOGIJA PIVA (odn. proizvodnje sladovine, vrenja, odležavanja i istakanja piva). Ovaj je posao jedno vreme odlagan, jer je upravo na području kuvanja sladovine, na kome su očekivani rezultati nekoliko doktorskih disertacija, očekivan čitav niz novih dostignuća koja bi omogućila sagledavanje stanja na ovom području 1983/34. godine. Poglavlje o sirovinama predstavlja nastavak knjige TEHNOLOGIJA SLADA, naročito s aspekta ocene kvaliteta slada. Drugim sirovinama sa skrobom takođe je posvećeno više prostora nego ranije. Kod hmelja dat je ne samo opširan prikaz hemijskog sastava i opis danas raspoloživih, delom novih prerađevina hmelja, već su razmatrani i aspekti selekcije novih sorti i gajenja samog hmelja. Pivar treba da bude obavešten o ovim problemima. Biohemijska zbivanja prilikom komljenja sistematski su obrađena u svetlosti promena pojedinih grupa sastojaka i mogućih uticaja pojedinih faktora. Prilikom obrade tematike »usitnjavanja slada«, »ceđenja« i »obrade sladovine« uneti su rezultati vlastitih istraživanja autora, kao i kod razmatranja novih postupaka kuvanja sladovine, razvijenih usled sve skuplje energije. Ovo je i razlog koji je doveo do brojnih citata literature autora sa našeg Instituta. To ni u kom slučaju ne treba shvatiti kao davanje suviše velikog značaja rezultatima sopstvenih istraživanja. Knjiga treba da studentima da kvalitetnu osnovu za praćenje predavanja; pored toga, ona je namenjena učesnicima u neposrednoj proizvodnji, kojima daje uvid u nivo današnjih naučnih saznanja i tehničko-tehnološkog razvoja na ovom području. Naravno, pri tome nije podcenjen prikaz postojećih, u praksi dokazanih postupaka, tako da je obim ove knjige znatno veći no u ranijim izdanjima. Zahvaljujem se svojim saradnicima, pre svega g-đi akademskom direktoru dr E. Reicheneđer i g. glavnom inženjeru dr ing. habil. H. Miedaneru za korisne savete i doprinose, kao i gg. dipl. ing. R. Michelu i M. Esslingeru za obradu problematike vezane za sam tehnološki proces u varionici. Brojne slike u ovoj knjizi dobijene su od industrije koja isporučuje opremu i druge materijale za našu industriju. I časopisi »Brauwelt« i »Monatsschrift fur Brauerei« stavili su nam na raspolaganje u pogodnom obliku slike iz brojnih saopštenja, dok smo od inostranih autora dobili odgovarajuće skice i tabele. Svima njima srdačno zahvaljujemo. Izdavaču se zahvaljujemo na uspešnoj saradnji i na besprekornoj obradi ove knjige. Svi učesnici u ovom poslu pružili su mi veliku pomoć. Jedinice koje su korišćene u ovoj knjizi samo su delom u SI-sistemu mera, i kada su navedene kao takve, date su zajedno sa jedinicama koje su do sada bile uobičajene u industriji piva. Svestan sam činjenice da će u eventualno novom izdanju ove knjige biti potrebno dalje usklađivanje jedinica, koje je ovom prilikom bilo ograničeno, kako bi se prešlo na novi sistem mera. Slike objavljene u knjizi delom potiču od firmi: Alfa-Laval, Hamburg-Bergedorf BTE Essen, Biihler-Miag Braunschweig, Diessel Hildesheim, Eumann Gartringen, Filtrox St. Gallen, Hager Elsasser StuttgartVai-hingen, Hilge Bodenheim-Mainz Huppmann, Kitzingen Mayer Ulm Meura, Tournai Seeger, Stuttgart-Feuerbach Steinecker, Freising Westfalia, Oelde Ziemann Ludwigsburg, Freissing-Weihenstephan, februara 1985. LUDWIG NARZISS Predgovor jugoslovenskom izdanju Nastavljajući plodnu aktivnost u oblasti izdavačke delatnosti kojoj je cilj unapređenje stručnih i naučnih saznanja radnika u industriji piva i slada, Poslovna zajednica industrije piva i slada Jugoslavije stavlja na raspolaganje čitaocima prevod II dela udžbenika pivarstva sa najstarije i u svetu najpoznatije škole za obrazovanje kadrova visokog i najvišeg stručnog i naučnog profila — Fakulteta za pivarstvo iz Freisdng-Weihenstephan, SR Nemačka. Knjiga, koja se izdaje pod nazivom »Tehnologija proizvodnje sladovine«, predstavlja VI izdanje ovog dela udžbenika koji se prvi put pojavio još 1925. godine, ali je do te mere prerađen i dopunjen da, praktično, predstavlja potpuno novo i savremeno delo. Za ogroman napor koji je pri pisanju ove knjige uložio autor prof. Ludwig Narziss zaslužuje veliko priznanje, ne samo studenata Weihenstephana, već i stručnjaka i naučnih radnika širom sveta koji se sa bilo kog aspekta bave pivarstvom i sladarstvom. Ova knjiga je najvećim delom pisana, za tzv. »čisto pivarstvo«, odnosno za proizvodnju piva zasnovanu na primeni »Reinheitsgebot«-a (Zakon o čistoći proizvodnje), koji je jedan od verovatno najstarijih važećih zakona u svetu iz oblasti industrijske proizvodnje. Ipak, prvi put u jednom delu sa nemačkog govornog područja, dužna, pažnja je posvećena i drugim aspektima proizvodnje piva, na primer korišćenju nesladovanih sirovina kao sastavnih delova usipka, što će biti od posebnog interesa za stručnjake u našoj zemlji. Veliku vrednost ovoj knjizi daje spisak od preko 800 pođataka citirane literature, najvećim delom naučnih i stručnih saopštenja objavljenih nakon 1960. godine, prvenstveno na nemačkom, ali takođe i na engleskom i drugim jezicima. Za razliku od ranijih izdanja ove knjige, autor u ovom izdanju iznosi rezultate istraživanja i stavove pojedinih autora koji su na prvi pogled međusobno kontradiktorni. ostavljajući čitaocima i vremenu da o tome daju svoj sud. Ovakav pristup deluje istraživački inspirativno. Uveren sam da će ova izuzetno kvalitetna knjiga biti od velike koristi stručnjacima zaposlenim u proizvodnji piva i slada kao i istraživačima u institutima i na, fakultetima i da će doprineti daljem razvoju pivarstva i sladarstva u našoj zemlji. Ovom prilikom želim naglasiti da naučna i stručna javnost, koja je na bilo koji način vezana za proizvodnju slada i piva u našoj zemlji, duguje posebnu zahvalnost Poslovnoj zajednici industrije piva i slada i njenom Izdavačkom savetu, koji su omogućili da ova oblast proizvodnje u nas bude snabdevena izdanjima značajnih dela mnogo bolje od bilo koje druge proizvodne oblasti, Osvrt na ovu činjenicu ne bi bio potpun ako se ne bi spomenulo i ime Dr Slobodana Gaćeše, red. profesora Tehnološkog fakulteta u N. Sadu, koji je kao prevodilac i autor najviše doprineo obezbeđenju literature iz ove oblasti na našem jeziku. Beograd, 10. 07. 1988. godine Dr Josip Baras red. profesor Tehnološko-metalurškog fakulteta Sadržaj UVOD 1. SIROVINE 1.1 SLAD 1.1.1 Ječmeni slad 1.1.2 Pšenični slad 1.1.3 Specijalni tipovi slada 1.2 NESLADOVANE SIROVINE 1.2.1 Nesladovani ječam 1.2.2 Nesladovana pšenica 1.2.3 Kukuruz 1.2.4 Pirinač 1.2.5 Proso 1.2.6 Sirupi 1.2.7 Sećer 1.3 VODA ZA PROIZVODNJU PIVA 1.3.1 Opšta razmatranja 1.3.2 Tvrđoća vode 1.3.3 Opšta razmatranja delovanja jona iz vode 1.3.4 Joni iz vode i kiselost 1.3.5 Izračunavanje alkaliteta vode za proizvodnju piva 1.3.6 Posledice smanjenja kiselosti 1.3.7 Uticaj različitih jona i ostalih sastojaka vode 1.3.8 Priprema vode za proizvodnju piva 1.3.9 Kontrola i posledice pripreme vode 1.3.10 Biološko zakišeljavanje 1.3.11 Završne primedbe uz temu »voda za proizvodnju piva« 1.4 HMELJ 1.4.1 Uopšte 1.4.2 Botanika biljke hmelja 1.4.3 Rast, nega i uslovi proizvodnje hmelja 1.4.4 Sorte hmelja 1.4.5 Oblasti proizvodnje hmelja 1.4.6 Bolesti hmelja 1.4.7 Hemijski sastav hmelja 1.4.8 Ocena hmelja 1.4.9 Prerađevine od hmelja 2. USITNJAVANJE SLADA 2.1 UOPSTE 2.2 FRAKCIJE PREKRUPE, NJIHOVE RASTVORLJIVOSTI I KOLIČINE U KOJIMA NASTAJU 2.3 SASTAV PREKRUPE, ZAPREMINSKI ODNOSI I CEĐENJE 2.4 OCENA PREKRUPE 2.4.1 Empirijska ocena prekrupe 2.4.2 Granulometrijska analiza prekrupe 2.4.3 Uzimanje uzoraka 2.5 DROBILICE 2.5.1 Drobilice sa dva valjka 2.5.2 Drobilice sa četiri valjka 2.5.3 Drobilice sa šest valjaka 2.5.4 Drobilice sa pet valjaka 2.5.5 Dodatni uređaji 2.5.6 Rad i kontrola drobilica za suvo ili za kondicionirano drobljenje slada 2.5.7 Mokro drobljenje slada 2.5.8 Optimizirano mokro drobljenje slada 2.5.9 Proizvodnja sprašene prekrupe 2.6 UTICAJI KARAKTERISTIKA I SASTAVA PREKRUPE 2.6.1 Osobine slada 2.6.2 Uticaj postupka komljenja 2.6.3 Uticaj uređaja za odvajanje sladovine od tropa 2.6.4 Uticaj poboljšanja kvaliteta prekrupe na sastav sladovine i na iskorišćenje ekstrakta 2.7 SMESTAJ UREĐAJA ZA DROBLJENJE SLADA 3 KOMLJENJE 3.1 TEORIJA KOMLJENJA 3.1.1 Razgradnja skroba 3.1.2 Razgradnja belančevina 3.1.3 Razgradnja hemiceluloza i guma 3.1.4 Promene fosfata 3.1.5 Razgradnja lipida 3.1.6 Ponašanje polifenola u toku komljenja 3.1.7 Ostala zbivanja u toku komljenja—oslobađanje cinka 3.2 PRAKSA KOMLJENJA 3.2.1 Opšta razmatranja 3.2.2 Postupak rada prilikom komljenja 3.2.3 Posuđe za komljenje 3.2.4 Postupci komljenja 3.2.5 Prerada nesladovanih sirovina 3.2.6 Problemi koji se javljaju prilikom komljenja 3.2.7 Kontrola procesa komljenja 3.2.8 Izbor postupka komljenja 4. CEĐENJE KOMINE I DOBIJANJE SLADOVINE 4.1 CEĐENJE KOMINE BISTRENIKOM 4.1.1 Princip dobijanja sladovine pomoću bistrenika 4.1.2 Bistrenik 4.1.3 Postupak ceđenja komine bistrenikom 4.1.4 Kvalitet ceđenja 4.1.5 Izbacivanje tropa i opterećenje otpadnih voda 4.1.6 Kontrola tokom ispiranja tropa i njegovog rezanja 4.1.7 Kapacitet i ekonomičnost primene bistrenika 4.2 CEĐENJE KOMINE FILTROM ZA KOMINU 4.2.1 Princip dobijanja sladovine filtrom za kominu 4.2.2 Filtar za kominu 4.2.3 Postupak rada sa filtrom za kominu 4.2.4 Kvalitet ceđenja kod filtra za kominu 4.2.5 Pražnjenje tropa i količine otpadnih voda 4.2.6 Kontrola rada filtra za kominu 4.2.7 Kapacitet filtra za kominu 4.2.8 Prednosti i nedostaci filtra za kominu 4.3 STRAINMASTER 4.3.1 Elementi strainmastera 4.3.2 Postupak ceđenja komine strainmasterom 4.3.3. Kapacitet strainmastera 4.3.4 Kvalitet ceđenja komine strainmasterom 4.3.5 Prednosti i nedostaci strainmastera 4.4 FILTARPRESA SA VELIKIM PRITISKOM 4.4.1 Princip 4.4.2 Elementi filtarprese sa velikim pritiskom 4.4.3 Postupak rada sa filtarpresom velikog pritiska 4.4.4 Kapacitet filtra 4.4.5 Preduslovi za besprekorno funkcionisanje filtra koji radi pod velikim pritiskom 4.4.6 Prednosti sistema filtracije pod velikim pritiskom 4.4.7 Kontinualne metode ceđenja komine 4.5 POREĐENJE EKONOMlČNOSTI RAZLlČlTIH SISTEMA CEĐENJA KOMINE 4.6 »PETI« SUD 5. KUVANJE I HMELJENJE SLADOVINE 5.1 ZNACAJ KUVANJA SLADOVINE 5.2 SISTEMI KUVANJA SLADOVINE 5.2.1 Kotlovi za kuvanje sladovine 5.2.2 Postrojenja za kontinualno kuvanje sladovine 5.3 FIZIČKE PROMENE PRILIKOM KUVANJA SLADOVINE 5.3.1 Otparavanje viška vode 5.3.2 Uništenje enzima slada 5.3.3 Sterilizacija sladovine 5.3.4 Povećanje kiselosti sladovine tokom kuvanja 5.4 KOAGULACIJA BELANCEVINA 5.4.1 Opšta razmatranja 5.4.2 Ocena koagulacije belančevina 5.4.3 Fizički faktori koagulacije belančevina 5.4.4 Uticaj sastava sladovine na koagulaciju belančevina 5.4.5 Početak kuvanja sladovine 5.4.6 Dodaci za poboljšanje taloženja belančevina 5.5 HMELJENJE SLADOVINE 5.5.1 Rastvaranje i transformacije gorkih kiselina 5.5.2 Delovanje polifenola hmelja 5.5.3 Hmeljna ulja u toku kuvanja sladovine 5.5.4 Masne kiseline hmelja u toku kuvanja sladovine i njihove preostale količine 5.5.5 Belančevinski sastojci hmelja 5.5.6 Količina hmelja za hmeljenje piva 5.5.7 Doziranje hmelja 5.6 PROMENE AROMATlČNIH SASTOJAKA SLADOVINE 5.6.1 Termičko-oksidativna razgradnja linolne i linolenske kiseline 5.6.2 Promene fenolkarbonskih kiselina 5.6.3 Nastajanje proizvoda Maillardovih reakcija 5.6.4 Promene jedinjenja sa sumporom tokom kuvanja sladovine 5.7 POTROŠNJA ENERGIJE PRILIKOM KUVANJA SLADOVINE 5.7.1 Kondenzator para iz kotla 5.7.2 Smanjenje uparavanja sladovine 5.7.3 Kompresija bridovih para 5.7.4 Kuvanje na povišenim temperaturama 5.8 POSTUPCI I REZULTATI RADA KOD PRIMENE SAVREMENIH SISTEMA KUVANJA SLADOVINE 5.8.1 Sistem sa spoljnim kuvačem 5.8.2 Smanjenje uparavanja sladovine 5.8.3 Nadbarometrijsko kuvanje, ili kuvanje pod nešto povišenim pritiskom 5.8.4 Kuvanje na visokim temperaturama — 120°C 5.8.5 Kuvanje na visokim temperaturama — 130 do 140°C 5.9 PRAŽNJENJE SLADOVINE IZ KOTLA 5.9.1 Cediljka za hmelj 5.9.2 Hmeljni trop 5.9.3 Troip od hmeljnog praha, odn. od mlevenog hmelja 5.9.4 Vruća hmeljna sladovina 5.9.5 Pivski trop 6. SIGURNOST I OBEZBEĐENJE ODVIJANJA RADA U VARIONICI 6.1 OPSTI ZAHVATI 6.2 DELIMlČNA AUTOMATIZACIJA 6.3 POTPUNA AUTOMATIZACIJA 6.4 ODRŽAVANJE ČISTOĆE U VARIONICI 7. ISKORIŠĆENJE U VARIONICI 7.1 PRORACUN ISKORISCENJA U VARIONICI 7.1.1 Neophodni parametri 7.1.2 Izračunavanje iskorišćenja ekstrakta 7.2 OCENA ISKORlŠĆENJA U VARIONICI 7.2.1 Poređenje laboratorijskog iskorišćenja i iskorišćenja u varionici 7.2.2 Bilans iskorišćenja ekstrakta 7.2.3 Razlozi nezadovoljavajućeg iskorišćenja u varionici, odn. velikih gubitaka ekstrakta sa tropom 7.2.4 Završna razmatranja na temu iskorišćenja u varionici 8. OBRADA SLADOVINE IZMEĐU VARIONICE I VRIONOG PODRUMA 8.1 OPSTA RAZMATRANJA 8.1.1 Hlađenje sladovine 8.1.2 Vezivanje kiseonika u sladovini 8.1.3 Izdvajanje toplog taloga 8.1.4 Hladni talog 8.1.5 Ostale promene 8.2 POSTUPCI OBRADE SLADOVINE 8.2.1 Postrojenje sa tavom za hlađenje, škropnim hladnjakom ili zatvorenim hladnjakom 8.2.2 Zatvoreni sistemi 8.2.3 Odvajanje toplog taloga 8.2.4 Odvajanje hladnog taloga 8.2.5 Uređaji za aeraciju sladovine 8.2.6 Dekanter 8.2.7 Automatizacija hlađenja sladovine 8.3 ISKORISĆENJE HLADNE SLADOVINE 8.3.1 Polazni parametri 8.3.2 Izračunavanje iskorišćenja u hladnoj sladovini 8.3.3 Razlike između iskorišćenja u variondci i iskorišćenja u hladnoj sladovini 9. PROIZVODNJA SLADOVINE SA VEĆIM SADRŽAJEM EKSTRAKTA 9.1 CEĐENJE 9.2 KOMLJENJE 9.3 KUVANJE SLADOVINE 9.4 PRIMENA SIRUPA ILI SECERA 9.5 OBRADA SLADOVINE 9.6 DALJA OBRADA SLADOVINE SA POVECANIM SADRŽAJEM EKSTRAKTA 9.6.1 Razblaživanje prilikom hlađenja sladovine 9.6.2 Razblaživanje piva pre ili nakon filtracije 9.6.3 Karakteristike piva dobijenih fermentacijom sladovine sa povećanom koncentracijom ekstrakta 9.7 USTEDE PRILIKOM PROIZVODNJE PIVA IZ KONCENTROVANIJE SLADOVINE 9.7.1 Kapacitet 9.7.2 Uštede energije 10. RAZMEŠTAJ OPREME U VARIONICI I ODELENJU ZA HLAĐENJE SLADOVINE 10.1 POLOŽAJ I RAZMESTA.T POJEDINIH DELOVA POSTROJENJA U OBLASTI PROIZVODNJE SLADOVINE 10.2 VRSTE VARIONICA 10.2.1 Tednostruke varionice 10.2.2 Dvostruka varionica 10.3 KAPACITET VARIONICE DODATAK ODREDBA O VODI ZA PlĆE (TVO): GRANIČNE VREDNOSTI ZA SADRŽAJ POJEDINIH HEMIKALIJA NAKNADNE DOPUNE LITERATURA REGISTAR POJMOVA Uvod Nemačkim Zakonom o porezu na pivo u paragrafu 9 definiše se »da se za proizvodnju piva donjega vrenja sme upotrebljavati samo ječmeni slađ, hmelj, kvasac i voda«. Proizvodnja piva gornjega vrenja podleže istom propisu; u ovom je slučaju, međutim, dozvoljena primena i pšeničnog slada, kao i »tehnički čistog šećera šećerne repe ili trske, ili invertnog šećera, kao i skrobnog šećera i sredstava za bojenje piva dobijenih propisanim postupcima od šećera«. Ovim zakonskim tekstom regulisana je primena Zakona o čistoći proizvodnje (Reinheitsgebot) kao opšteg okvira tehnologije piva u Nemačkoj; pri tome, međutim, treba imati u vidu da u oblasti Južne Nemačke — pre svega u Bavarskoj — Zakon o čistoći proizvodnje se primenjuje strožije, pa nije dozvoljena upotreba šećera ni u proizvodnji piva gornjega vrenja, itd. izuzetno u proizvodnji piva za izvoz. Neki inostrani tehnolozi smatraju da vekovna tradicija proizvodnje piva zasnovana na Zakonu o čistoći proizvodnje predstavlja antikvitet, koji je kočnica tehnološkog napretka u ovoj oblasti. Međutim, buran tehnološki i tehnički razvoj tokom poslednjih 25 godina je upravo pokazao kolike su mogućnosti usmerenog, naučno osnovanog korišćenja prirodnih parametara u proizvodnji slada i piva, bez da se pri tome odstupi od stvarnog jezgra ove proizvodnje. Razvoj tehnologije piva je pokazao da se od gore navedenih sirovina bez dodatnih pomoćnih zahvata ili bilo kakvih dodataka može proizvesti pivo odgovarajućeg, ujednačenog kvaliteta i stabilnosti. Ovo je značajno pre svega u vremenu u kome se sve više javljaju zahtevi za čistim, nepatvorenim životnim namirnicama, i u kome se ulažu velik napori u cilju ostvarenja ovih želja. U ovom pogledu upravo pivara bi mogla da predstavlja pozitivan primer. U SR Nemačkoj već se dugo vremena proizvode i pivo gornjeg vrenja, i pivo donjeg vrenja. Mada prvobitno oblik proizvodnje piva predstavlja upravo proizvodnja piva gornjega vrenja, u drugoj polovini 19. veka proizvodnja piva donjega vrenja sve je čvršće hvatala koren. Nakon Drugog svetskog rata u pojedinim Saveznim državama ponovo je došlo do rasprostranjenja proizvodnje piva gornjeg vrenja: »Alt piva« u Donjoj Rajnskoj Oblasti, »Kolsch« piva u oblasti Kelna i pšeničnog piva u Bavarskoj. U postupcima proizvodnje sladovine, međutim, između ovih piva nema bitnijih razlika u odnosu na proizvodnju sladovine za pivo donjega vrenja. Usled toga će u narednim razmatranjima tehnologije proizvodnje sladovine u najvećoj meri biti reči o načinima dobijanja sladovine za pivo donjeg vrenja. Odstupanja koja se odnose na »gornje vrenje biće navedena na odgovarajućim mestima. Mada će biti dat i opis proizvodnje sladovine uz primenu nesladovanih sirovina ili nekih drugih dodataka, sadržaj ove knjige težište baca na pivaru za proizvodnju piva donjega vrenja u uslovima primene Zakona o čistoći proizvodnje. Nemačka industrija piva predstavlja uzor u ovom pogledu, u okvirima čitavoga sveta...